ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 233, 2001-03-20 10:00

דוד אזולאי: בדיון האחרון שקיימנו בוועדה סוכם שהמשרדים הנוגעים בדבר יגישו את הצעותיהם ואת פתרון הבעיה הזו.

דוד אזולאי: אחת ההצעות שעלתה בישיבה הקודמת הייתה שכמו שיש נזקי אסון טבע ופיצוי בנזקים חקלאיים, אולי יהיה משהו דומה בעניין הזה גם לגבי נזקים בשיטפונות.

דוד אזולאי: תגובה קיבלנו רק מעמית לנג שלפני כמה ימים שלח לנו מסמך.

דוד אזולאי: אני מבין שמשרד האוצר מתנגד לכך בכל תוקף.

עמית לנג: מעבר לטיעונים שהעליתי במכתב, נמצא אתי סגן בכיר לשוק ההון בביטוח, ומסתבר שההיבטים של הצעת החוק על שוק הביטוח הם הרבה יותר רחבים ממה שאני כאגף תקציבים מסוגל לאמוד והייתי מציע שאדוני יאפשר לו לומר את דעתו.

שי קומפל: הצעת החוק הזו נוגעת כרגע פעילות של הממשלה במספר מישורים שאין ביניהם קשר אבל הצעת החוק הזו נוגעת בכולם.

שי קומפל: אחד מהם, וזה הדבר העיקרי, רעידת אדמה.

שי קומפל: קיימת כרגע ועדת היגוי בין-משרדית שאני חושב ששותפים בה כל משרדי הממשלה כאשר לכל אחד יש איזשהו פן בנושא הזה, אם לפני האירוע, אם במהלך האירוע ואם לאחר האירוע, ויש היבטים מורכבים מאוד ומסובכים שאני לא חושב שכאן המקום להעלות אותם כי אפשר לפתוח יום עיון שלם רק בסוגייה הזאת.

שי קומפל: אם יתקבל החוק הזה כפי שהוא מנוסח כרגע, המשמעות היא שאף אזרח במדינת ישראל לא יבטח את עצמו כנגד רעידת אדמה.

שי קומפל: ההשלכה שיכולה להיות היא האפשרות של שר העבודה והרווחה להגדיר את כל מדינת ישראל כאזור אסון טבע והמשמעות היא בעצם לפצות את כל אזרחי מדינת ישראל כנגד רעידת אדמה.

שי קומפל: רכוש והוא צריך לדאוג לרכושו.

שי קומפל: אם הוא לא דואג לרכושו, אם אין לו ביטוח, אין אפשרות לפצותו.

שי קומפל: אדם לא חייב לבטח את רכבו בביטוח מקיף אלא רק בביטוח חובה, אבל אם חלילה הוא מבצע תאונת דרכים או רכבו נגנב, גם אז אין לו פיצויי.

שי קומפל: המצב במדינת ישראל לגבי ביטוח דירות שונה מהקיים במדינות אחרות.

שי קומפל: בגלל קבלת המשכנתאות בבנקים, נכון להיום חמישים אחוז מהדירות במדינת ישראל מבוטחות.

שי קומפל: המשמעות היא שאם יש נזקי שיטפונות, מים, הצפות, רעידת אדמה, הם מכוסים בביטוח.

שי קומפל: באירוע בגינו הוגשה הצעת החוק, השיטפונות בתל-אביב שהיו בסוף שנת 2000, יש מספר רב של מבוטחים שקיבלו פיצוי בגלל שהיו מבוטחים.

שי קומפל: למשל, כלי רכב שהוצפו עד מעל לוח המכוונים שלהם, הרכב הושבת והם קיבלו פיצוי מלא מחברת הביטוח.

שי קומפל: הדבר נכון גם לגבי כל אותם מבנים שהיו מבוטחים ונגרם להם נזק כתוצאה מאותו שיטפון והם יכלו לקבל את הפיצוי שלהם מחברת הביטוח.

שי קומפל: אנחנו חושבים שזה המנגנון היעיל ביותר שיש במשק מפני שהוא ממזער את עלויות הנזקים.

שי קומפל: המנגנון הזה גורם לכך שיש אינטרס גם לרשויות המקומיות להתייעל.

שי קומפל: מי שמכיר קצת את חוקי הביטוח יודע שכאשר לאדם נגרם נזק כתוצאה מרשלנות של אדם אחר והוא מבוטח, חברת הביטוח מפצה אותו על מלוא הנזק שנגרם לו אבל היא מקבלת את זכותו לתבוע את מי שגרם לו נזק.

שי קומפל: כלומר, לצורך העניין, אם אנחנו מדברים על הרשויות המקומיות ככאלה שלא טיפלו בתשתית באותו אזור, חברות הביטוח רשאיות לתבוע את הרשויות המקומיות בנזק שנגרם להן.

שי קומפל: בדרך הזו אנחנו מעמיסים את העלויות על מי שבאמת התרשל.

שי קומפל: לגבי נושא חוק אסונות טבע הקיים.

שי קומפל: אם אנחנו עוקבים אחרי מה שקורה בחוק אסונות טבע, ובעצם זה פחות או יותר אותו מצב כפי שמוצע כאן, יש הפקת לקחים שהתופעה היא בדיוק ללכת לכיוון ההפוך.

שי קומפל: בחוק אסונות טבע בהחלט קרה מצב עליו אנחנו מתריעים כרגע.

שי קומפל: היו חקלאים באזור גוש קטיף שבגלל שידעו שאם הממשלה תכריז על אסון טבע כשיהיה להם נזק גדול, הם יקבלו את הפיצויים ולכן הם לא רצו לבטח את עצמם למרות שהם רשאים ויש ביטוח בקרן לנזקי טבע שהיא קרן ממשלתית.

שי קומפל: החקלאים האלה החליטו לחסוך את פרמיית הביטוח כדי שבבוא היום יפעילו לחץ דרך הלובי של החקלאים ואז הממשלה תכריז על אסון טבע והם יקבלו פיצוי מהממשלה.

שי קומפל: לגבי חוק אסונות טבע.

שי קומפל: היום יש תהליך שקורה שמקטינים את החבות של חוק אסונות טבע ומעבירים אותו לקרן לנזקי טבע תמורת פרמיה שמשלמים החקלאים.

שי קומפל: זה תהליך שקורה כרגע כשהמטרה היא להגיע למצב שחוק אסונות טבע יבוטל והכל יועבר לביטוח בקרן לנזקי טבע.

שי קומפל: זאת מדיניות שמתבצעת כרגע במסגרת משרד החקלאות בתיאום עם מועצות הייצור והחקלאים כי כולם מודעים לבעיה הזאת שחקלאים לא מבטחים כדי לקבל את הפיצוי מהמדינה.

שי קומפל: מה שקורה כאן זה מקרה בדיוק הפוך.

שי קומפל: הצעת החוק אומרת ללכת ולהביא את המצב בדיוק לכיוון ההפוך כשיש שוק ולהוציא את השוק ולהעביר אותו לחבות ממשלתית.

עינת רביד: אנחנו בדקנו את הנושא לגופו של עניין עם עיריית תל-אביב והתשובות שקיבלנו הן: פרדס דקא, חברת נתיבי אילון כבר מבצעת מנהרת ניקוז מהשכונה לים כשהעלות היא עשרים מיליוני שקלים ומקווים שהיא תושלם עד החורף הקרוב.

עינת רביד: באשר לשכונת התקווה, מתבצע פרוייקט דו-שנתי בהשקעה של שבעים מיליוני שקלים.

מירי פרנקל-שור: 1.

מירי פרנקל-שור: הגדרות בחוק זה – "נזק עקב אסון טבע", - נזק הנגרם לנכס, מבנה מגורים, רכוש, ציוד או כל קניין אחר עקב תופעת טבע בעלת היקף חריג או עוצמה חריגה או משך חריג או עקב הצטברות של תופעות טבע, ואשר הממשלה הכריזה כאמור בסעיף 2 שהוא אסון טבע.

מירי פרנקל-שור: "שכונת מצוקה" – שכונות או אזורים שייקבעו על-ידי שר העבודה והרווחה.

מירי פרנקל-שור: "השרים" – שר האוצר ושר הפנים.

יהודית נאות: את אותן ההשקעות של הרשויות המקומיות ושל כספים נוספים שאפשר לגייס לנושא, אפשר להשקיע בשיפוץ, בשיפור, בהרמת התנאים והוצאת השכונות האלה מאיזושהי סטיגמה של מעגל מצוקה.

אלי בן-מנחם: אם יהיה חוק, העיריות יפתרו את הבעיות כי הממשלה תאלץ אותן לפתור כמה שיותר מהר כי הם יעשו את הביוב מהר ולא יצטרכו לפצות.

אלי בן-מנחם: החוק יביא את פתרון הבעיה כי לצערי לא צריך חוק במדינה מתוקנת אבל אנשים שאין להם אוכל, אין להם כלום, זרוקים בתוך בורות סובלים מדי שנה או מדי שנתיים כשיש שיטפונות.

אלי בן-מנחם: מדובר על עשרות משפחות ולא על מיליונים, משפחות שאין להם איפה לישון ועושים להם טובה ונותנים להם טרנינג ואתם יושבים כאן כשאלה דואגים לאוכל ואת לא רוצה סטיגמות.

אלי בן-מנחם: עם כל הכבוד לכם תרדו לעם ותראו מה קורה למטה במדינה.

אלי בן-מנחם: אם יהיה חוק, וזה חוק שעלותו היא לא עולה מיליוני שקלים, הוא נקודתי ועם החוק הזה אנחנו יכולים לזרז את הרשויות המקומיות שיפתרו את הבעיה.

אלי בן-מנחם: אם אין חוק, המצב יימשך כפי שהוא היום וימשיכו להתעלל באזרחים.

אלי בן-מנחם: אני לא מוכן שיתעללו בהם.

אלי בן-מנחם: מישהו צריך לדאוג להם ואני בא מהאזורים האלה.

אלי בן-מנחם: את כעובדת סוציאלית במשך 25 שנה צריכה לדאוג להם, נציגת משרד המשפטים צריכה לבדוק את זה, בוודאי האוצר שכולם גמרו את האוניברסיטה אבל בחייהם לא ראו איך נראה ילד רעב.

זיוה רשף: אני מציעה במקום לכתוב שכונת מצוקה, להגדיר כמו בחוק הנוער משפחה נזקקת או אדם ולעשות זאת לפי קריטריונים.

זיוה רשף: בחוק הנוער למשל יש ששה קריטריונים שמגדירים קטין נזקק.

מירי פרנקל-שור: לכן צריך לעשות כאן שינוי כיוון מחשבתי ולא ללכת באופן שהצעת החוק הזו הולכת אלא ללכת בכיוון שהעלתה כאן הגברת רשף.

דוד אזולאי: את המילה שכונת מצוקה אנחנו מוחקים ומשאירים שכונות מגורים שייקבעו על-ידי שר הפנים בהתייעצות עם שר האוצר.

מירי פרנקל-שור: הממשלה תכריז על אסון טבע לפי המלצת שר הפנים, שניתנה לאחר התייעצות עם השר הממונה על השירות המטאורולוגי או על המכון הגיאולוגי.

דוד אזולאי: במקום "הממשלה תכריז", יבוא "שר הפנים יכריז".

דוד אזולאי: מציעה היועצת המשפטית להוציא את המילה אסון טבע ולומר ששר הפנים יכריז על אזור מוכה שיטפונות.

מירי פרנקל-שור: השאלה היא אם ההכרזה על אזור מוכה שיטפונות תהיה בהתייעצות עם שר האוצר, כי אחרת לאן אתה מכניס את שר האוצר ואיפה ההתייעצות אתו?

מירי פרנקל-שור: מי שמתגורר בשכונת מצוקה ונגרם לו נזק עקב אסון טבע, זכאי לפיצויים מאוצר המדינה לפי חוק זה.

מירי פרנקל-שור: 4.

מירי פרנקל-שור: סייג לא ישולמו פיצויים בעד נזק אסון טבע אלא אם ינוכה מסכום הפיצויים כל סכום ששולם או שישולם על-פי חוזה הביטוח עבור אותו נזק.

עינת רביד: אני חושבת שבסעיף 4, וגם ראיתי זאת בחוקים אחרים, שמי שמתגורר באזור כזה וקיבל פיצוי בכסף או בשווה כסף מאדם שלישי, עליו להעביר סכום זה למדינה, וזאת כדי שלא יהיה מצב שהוא קיבל פיצוי פעמיים.

דוד אזולאי: אנחנו מעמידים להצבעה את הצעת חוק פיצוי אסון טבע, התש"ס2000-, כשאנחנו משנים את שם החוק כך שלא ייאמר שכונות מצוקה.

דוד אזולאי: מי בעד?

דוד אזולאי: אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד אזולאי: הצעת החוק – אושרה ועוברת לקריאה ראשונה.

דוד אזולאי: אני מודה לכם.