ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 224, 2001-02-26 12:00

דוד אזולאי: צהרים טובים לכולם.

דוד אזולאי: אני מבקש לפתוח את הישיבה שתעסוק בפגיעה בעסקים בירושלים עקב המצב הביטחוני.

דוד אזולאי: מאז פרצו המהומות, אנחנו מודעים למצב קשה, בארץ בכלל ובירושלים בפרט.

דוד אזולאי: נתבקשתי על ידי עמיתי לסיעה, חבר הכנסת הרב יאיר פרץ, להעלות את הנושא הזה לדיון על סדר יום של הוועדה, ואני שמח לעשות זאת.

דוד אזולאי: אני חושב שגם אנחנו כחברי כנסת שמתארחים בבתי המלון בירושלים, אנחנו גם חשים את זה ורואים מה קורה בבתי המלון שבעונות כאלה הם בדרך כלל היו עמוסים באנשים.

דוד אזולאי: פשוט כואב לב לראות ימים שבשעות הבוקר הייתי לבד בחדר האוכל של המלון.

דוד אזולאי: המלון המשיך לתפקד אבל כמה זמן המלון יכול להמשיך לתפקד?

דוד אזולאי: מהנתונים שיש בידינו כאן, אני למד על פיטורי עובדים בצורה מאסיווית ויותר מזה, אני שומע על בתי מלון במזרח העיר שנסגרו ובתי מלון שנמצאים בכמעט קריסה בצד המערבי של העיר.

דוד אזולאי: היום זה יהיה רק הדיון הראשוני לפתרונות הללו כאשר אני מאד מקווה שהממשלה קום תקום במהרה ונוכל לזמן לכאן את הנוגעים בדבר על מנת לתת את הפתרונות ההולמים למצב השורר היום בירושלים.

דוד אזולאי: כעת אני מבקש ממציע ההצעה, חבר הכנסת הרב יאיר פרץ לומר את דבריו.

יאיר פרץ: אדוני היו"ר, נעניתי לבקשתם של התאחדות בתי המלון ושל סוחרים בעטרות.

יאיר פרץ: פניתי ליו"ר ועדת הפנים, עמיתי חבר הכנסת הרב אזולאי על מנת לערוך דיון מורחב על התופעה שהציג אותה לפני היו"ר.

יאיר פרץ: אני חושב שחובה על מדינת ישראל, שרוצה מצב כלכלי שפיר במדינה, חובה עלינו בבית המחוקקים למצוא את הפתרונות ההולמים, הן על ידי פטור מארנונה, הן על ידי פיצוי.

יאיר פרץ: כמו שיש פיצוי בחקלאות על נזקי טבע, יש קרן המאפשרת לחקלאי פיצוי כתוצאה מנזקי טבע, על מנת שלא יפשוט רגל ואז לא יישארו לא בתי מלון לא עובדים ולא כלום.

דוד אזולאי: תודה לך.

דוד אזולאי: אני מבקש ממר יונתן הרפז מנכ"ל התאחדות המלונות שיציג את הדברים:

יונתן הרפז: קודם כל אני רוצה להודות ליוזמי הישיבה.

דוד אזולאי: יוזם הישיבה, אני רק נעניתי.

יונתן הרפז: אני יודע שאתה מקורב לעניין הזה דרך החוק.

יונתן הרפז: כבר נפגשנו בעבר בנושא.

יונתן הרפז: אני רוצה בכמה מילים להוסיף על הנייר שהמצאתי לכם.

יונתן הרפז: אני לא רוצה להלאות ביותר מידי מילים, לכן לא אחזור על מה שנאמר בתוכן.

יונתן הרפז: אנחנו פיטרנו עד יום כ- 50% ויותר מצוות העובדים בבתי המלון פשוט מחוסר ברירה, ואם אתם מכפילים את זה בתעסוקה של תעסוקת מזון ודברים אחרים הקשורים בתיירות, אתם יכולים להבין כמה בתי אב למרבה הצער מאבדים את התעסוקה.

יונתן הרפז: חשוב מאד להדגיש את זה מכיוון שהסטטיסטיקה תומכת בכך.

יונתן הרפז: אם המצב ימשיך בצורה הזו ובמגמה כפי שהיא עוד כמה חודשים מעטים, ייסגרו ללא ספק בתי מלון רבים בירושלים וחייבים להביא את זה בחשבון כשמדברים על כלכלת ירושלים שנסמכת ברובה על התיירות וכמובן על מגזרי תעשייה ומסחר אחרים.

דוד אזולאי: האם בתקופה הקשה הזו הורדתם מחירים?

יונתן הרפז: הורדנו מחירים עד כדי 50%, היום אפשר לקבל חדר בבית מלון בירושלים במחיר של ארוחת ערב.

יונתן הרפז: ברוב המקרים, כשמדובר בתיירים, זה כולל חצי פנסיון, כלומר, ארוחת בוקר בבופה, כפי שמוכר לכם, וארוחת ערב, במחיר של ארוחת ערב במסעדה.

דוד אזולאי: גם לישראלים?

יונתן הרפז: גם לישראלים.

יורם גורדון: זוג בפנסיון מלא, במלון 4 כוכבים, המחיר מסתובב סביב 500 שקל כולל 17% מע"מ.

יורם גורדון: במלונות 5 כוכבים, מדברים על 590, 600 שקל לזוג, על בסיס פנסיון מלא.

דוד אזולאי: אני רוצה לומר לך שמניסיוני, בשיא, בחול המועד סוכות, ביקשתי להתארח באחד מבתי המלון והסכומים שאמרת הם נמוכים בהרבה ממה שנדרשתי לשלם, מחירים גבוהים מאד.

דוד אזולאי: כנראה שזה לא תואם את המציאות.

יונתן הרפז: ממשלת ישראל, מתוך הכרה במצוקה תיירותית של ירושלים, אישרה הנחה בארנונה למלונות ירושלים בשיעור של שליש, בתנאי שעירית ירושלים תאשר שליש נוסף.

יונתן הרפז: זה מותנה באישור של העירייה.

יונתן הרפז: אני רוצה להפנות את תשומת לב חברי הוועדה, הארנונה בירושלים היא הגבוהה ביותר מבין כל הארנונות באזורי התיירות בארץ.

יונתן הרפז: ויתור של השליש לעירית ירושלים משמעה סך הכל 3.5 מיליון שקל.

יונתן הרפז: מדובר על שליש, על רבעון אחד בלבד.

יונתן הרפז: סך הכל משלמים מלונות ירושלים 45 מיליון שקלים בשנה.

יונתן הרפז: החישוב המתאים נותן 3.5 מיליון שקל, כלומר עירית ירושלים מתבקשת לוותר על 3.5 מיליון שקל מתוך תקציב שנדמה לי 2.6 מיליארד שקל של תקציב עירוני.

יונתן הרפז: זה הולך לאיבוד.

יונתן הרפז: את הפטור ממע"מ אנו מבקשים לשנה שלמה מכיוון שחצי שנה לא מספיקה לנו, אנו צריכים גם את הקיץ.

יונתן הרפז: חוץ מזה, לפי תחזית שלנו, שלצערנו הולכת ומתאמתת, את שנת 2001 בתיירות אנחנו כבר חתמנו כי זה הולך לאיבוד, אני לא רוצה להיכנס להסברים כי הסברתי את זה בנייר, ההתאוששות בתיירות בירושלים בגלל ההרכב של התיירות נמשכת בין 6 ל- 8 חודשים.

יונתן הרפז: כפי שאנחנו, במצב של היום, גם אם מחר מחרתיים נחתם הסכם וגם מגלים כלפיו אמון בעולם הרי שזה יימשך עד סוף שנת 2001.

דוד אזולאי: גם שם זה לא תמיד כך, מהביקורים של הוועדה באזור הצפון, לא תמיד הדיווחים תואמים את מה שקורה בשטח.

יונתן הרפז: אבל יחד עם זה, זה נמצא בחוק והדרישה שם היא לגיטימית, וגם התשלום המשולם הוא לגיטימי.

יונתן הרפז: נקודה אחרונה, במסגרת השיווק הכללי, צריך להבין שירושלים מובילה את התיירות בארץ.

יונתן הרפז: כל תייר שלא בא לירושלים לא בא למקומות אחרים, למעט אילת.

יונתן הרפז: אם תייר לא בא לירושלים אז הוא גם לא בא לתל- אביב ולא לטבריה ולא לגליל.

יונתן הרפז: כל אובדן תייר בירושלים יש לו השפעה על התיירות בארץ בכלל.

יונתן הרפז: ראיתי היום במדור הכלכלי של ידיעות אחרונות על הקצבה צפויה או על תכנית להקציב 5 מיליון שקל כפי שכתוב, לסיוע בקליטת תיירים.

יונתן הרפז: ריצוף מדרחוב זה גם כן סיוע בקליטת תיירים, וזה בהחלט חיובי אבל ריצוף מדרחוב בירושלים או כל פעולת תשתית אחרת , שאני מדגיש שהיא חיובית ונחוצה, לא תורמת במישרין להבאת תיירים, בוודאי שלא בתקופה הקשה כפי שאנו נמצאים כעת.

יאיר פרץ: שר התיירות הבא הוא ירושלמי, אז יש להניח שהכל יהיה בסדר.

אופיר פינס-פז: אני רואה שיש לך מהלכים חובקי עולם.

דוד אזולאי: יש לו זכויות בממשלה הזו מה שלך אין.

יונתן הרפז: חבר הכנסת פינס היה היו"ר המשותף של הלובי הפרלמנטרי למען ירושלים.

יונתן הרפז: בכל מקרה אנחנו מצפים ממנו לתמיכה בעניין הזה, כמו בראש העיר לשעבר של טבריה.

יונתן הרפז: בזה סיימתי את דברי, אני אשמח לענות על שאלות.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: אני מבקש את מנהל התאחדות התעשיינים בירושלים בבקשה:

יואל ביאלה: שלא כמו חברי, אני לא רוצה להשתמש במינוח "דרמטי" אבל אני באמת רוצה לפנות בקריאה נרגשת מכיוון שלעניות דעתי ולעניות דעתם של התעשיינים והסוחרים שנמצאים באזור התעשיה בעטרות, אם אנחנו ממשיכים בכיוון כפי שהתנהלנו בחודשים האחרונים, הסבירות לאבד את אזור התעשייה הזה הוא מאד גדול.

יואל ביאלה: אני רק רוצה לחזק את דברי אדוני, מבלי לפטור את האחריות של עיריית ירושלים בנושאים מסוימים, לבוא ולומר בהדגשה, שהכתובת הברורה היא פתרון ממלכתי.

יואל ביאלה: זה בראש ובראשונה הכתובת שאליה צריכים לפנות, והפתרונות הם פתרונות ממלכתיים.

יואל ביאלה: אנחנו מדברים על עטרות שהיא אזור תעשייה שבשטח המוניציפלי של ירושלים.

יואל ביאלה: אני רוצה לפתוח את דבריי ולומר שנקודת המפתח בראש ובראשונה היא רמת הביטחון.

יואל ביאלה: הבעייה המרכזית של אזור התעשייה בעטרות נובעת מרמת הביטחון שבגינה העובדים במפעלים לא מגיעים לאזור התעשייה.

יואל ביאלה: אני לא צריך להכביד במילים שבימים הראשונים של פרץ המהומות, קרי מיד אחרי ראש השנה, אזור התעשייה בכלל היה סגור.

יואל ביאלה: סגרו אותו מכל דרכי הגישה.

דוד אזולאי: מי סגר?

יואל ביאלה: צה"ל והמשטרה.

יואל ביאלה: אבל כאשר הצלחנו, בשיתוף פעולה עם העירייה ועם המשטרה ועם הצבא לפתוח דרך חלופית, ואני רוצה לציין ולברך כאן את כל הגורמים שהיו שותפים לתיחת ציר 45, סלילתו במהירת, שהביאה להקלה מסוימת.

יואל ביאלה: אבל אם רמת הביטחון באזור התעשייה ובדרכי הגישה לא תהיה כזו שתאפשר לעובדים ולמנהלים להגיע יום יום לאזור הזה, לאזור הזה עתיד של סגירה בטווחי זמן לא ארוכים.

יואל ביאלה: זה כמו מגדל קלפים, ישנה דינמיקה שמפעל אחד כבר מדבר על עזיבה, השני מעתיק את הכיוון הזה ואז מתחילה שרשרת של זיבה של מפכעלים, והאזור הזה יכול להפוך לאזור נטוש.

דוד אזולאי: היום בפועל יש משמרת שניה ושלישית?

יואל ביאלה: ברוב המפעלים יש מציאות, שאני לא רוצה לומר בהכללה, שאין משמרות כאלה.

יואל ביאלה: בוודאי שזה לא בהיקף מלא, אבל רוב המפעלים שהייתה בהם משמרת שניה ושלישית כיום אין.

יואל ביאלה: אני לא רוצה לומר בהכללה כי אפשר למצוא מפעל כזה או אחר.

דוד אזולאי: עשיתם השוואה לגבי אזורי תעשייה אחרים בארץ?

דוד אזולאי: גם שם יש ירידה כללית, באופן יחסי, מה אחוז הירידה באזורים אחרים?

יואל ביאלה: אני לא יודע לתת תשובה, אבל אני לא מכיר אזור תעשייה, שהפגיעה שלו כתוצאה מפוץ המאורעות, היא כמו אזור התעשייה בעטרות.

יואל ביאלה: אני גם מעורה בפעילות של התאחדות התעשיינים בכלל במישור הארצי, אז אני יכול ללמוד מאזורי תעשייה אחרים, אבל הבקיאות שלי היא באזור התעשייה בירושלים, אין לי נתונים של השוואות אבל לעניות דעתי, האזור הפגוע ביותר כאזור תעשייה, הוא אזור התעשייה של עטרות.

יואל ביאלה: צריך להבין שמעבר לרמת הביטחון שההשפעות שלה הן כפי שתיארתי, יש השפעות נוספות שכרוכות במצב של האינתיפאדה וחלקן התחילו אפילו לפני כן.

יואל ביאלה: קודם כל יש מצב של חובות אבודים מצד הרבה מפעלים, שהמוצרים שלהם נמכרו אם בצורה ישירה או עקיפה, לסוחרים ברשות הפלשתינאית, והצ'קים האלה הפכו לצ'קים שאפשר נופף אתם כמזכרת, אין פירעון ואלה חובות די גדולים.

יואל ביאלה: אין לנו סקר מדויק אבל ידוע שהם חובות די גדולים של מפעלים.

יואל ביאלה: צריך להבין שהרשות, וחלק מאלו שסובבים אותה, רואים באזור עטרות אזור שהוא התנחלות מבחינת המושגים שלהם.

דוד אזולאי: יש גורם במדינת ישראל שמטפל בדברים האלה?

יואל ביאלה: בהתאחדות התעשיינים פנינו לגורמים הרלוונטים בממשלה, קרי, האוצר משרד הביטחון והתמ"ס, לדאוג לכך שאותם כספים שמועברים לרשות הפלשתינאית יקוזזו מהם החובות שלפחות התעשיינים נכללים בהם.

יואל ביאלה: כרגע אין פתרון לזה.

דוד אזולאי: מה הייתה התשובה של הגורמים האלה?

יואל ביאלה: התשובה שזה לא פשוט, יש בעיות מבחינה משפטית, מישהו יגיש על זה בג"צ וכו'.

יואל ביאלה: בינתיים אין תשובה ואין פתרון.

דוד אזולאי: מצד אחד הם ממשיכים לקבל כסף ומצד שני מפסיקים לשלם.

יואל ביאלה: נכון.

אילן רומן: יש חרם פלשתינאי כולל על כל הסחורות שמיוצרות בהתנחלויות, היום הם הגדירו את החרם בכלל על סחורה ישראלית.

אילן רומן: אסור להחזיק בכלל בשטחי הרשות מוצרים שיש עליהם תוויות בעברית.

דוד אזולאי: ואנחנו ממשיכים לקנות את הסחורות שלהם?

אילן רומן: אנחנו הרי נלחמים להכניס ירקות בגלל שנת שמיטה, ועוד כמה דברים, וגם כדי לעזור להם כלכלית.

זאב בוים: עניין החרם על ההתנחלויות זו המצאה יהודית, לא?

אילן רומן: זה התחיל אצל היהודים.

דוד אזולאי: חבר הכנסת בוים, עטרות מבחינת הפלשתינאים נחשב גם להתנחלות היום.

יואל ביאלה: יש מספר מפעלים באזור עטרות שמרכיב גדול מאד מרמת המכירות שלהם, ואני לא רוצה לנקוב לא בשמות ולא באחוזים כי זה משתנה ממפעל למפעל.

יואל ביאלה: אבל יש מפעל למשל שמייצר משקאות שמרכיב של 25% מרמת המכירות שלה הייתה על השוק הפלשתינאי, זה היקף של רבע מהפעילות העסקית שלו.

יואל ביאלה: אני רוצה להתמקד בעוד כמה נקודות ובעיקר להגיע לפתרונות.

יואל ביאלה: ברור שכתוצאה מרמת הביטחון הזו קרו גם מעשים בשטח כמו שריפה ופגיעה במבנים שהתוצאות הנגררות והנלוות שלהם היא שיש בעיה מבחינת היכולת שלהם לבטח בכלל את אותם מבנים מול חברות הביטוח.

יואל ביאלה: חברות הביטוח לא מסכימות לבטח היום עסקים בעטרות.

יואל ביאלה: אז לא רק שהמציאות הזו היא כפי שאנחנו מתארים אותה שהיא קשה וחמורה, אז גם את מה שקיים היום, אף חברת ביטוח היום לא רוצה לבטח.

דוד אזולאי: אלה עובדות?

יואל ביאלה: עובדות.

יחזקאל לביא: שר האוצר הכריז על הנושא הזה שהוא לקח את זה לתשומת ליבו והוא מטפל בזה כרגע.

אילן רומן: הייתה ישיבה אצל ציפי סמט והמפקחת על הביטוח עם פניה שלנו עוד מדצמבר בנושא כשהתחילו הסירובים לחדש ביטוחים ובוודאי סירובים לביטוחים חדשים.

אילן רומן: התירוץ של חברות הביטוח כביכול, שחברות הביטוח משנה בחו"ל אינן נותנות להן כיסוי.

אילן רומן: לעניות דעתי זה לא אמת.

מיכאל נוימן: זו אמת.

דוד אזולאי: את מי אדוני מייצג?

מיכאל נוימן: את לשכת העצמאים, את סוכני הביטוח.

אילן רומן: מן הסתם.

אילן רומן: אני לא ראיתי מכתב אחד של מבטח משנה שאומר, בשכונת רמות אני מוכן לבטח ובעטרות אני לא מוכן.

אילן רומן: כי אם הוא לא מוכן, הוא לא מוכן לתת ביטוחי משנה בארץ.

אילן רומן: גיאוגרפית הוא לא מכיר את האזור, והשם עטרות לא אומר לו יותר מהשם רחובות.

אילן רומן: זה עד שיוכיחו לי אחרת.

אילן רומן: גם בזק חברת חשמל, המשרד לאיכות סביבה ועוד כמה גורמים שאמורים לתת שירותים, אינם מגיעים לעטרות, העובדים פוחדים.

אילן רומן: אני גם פוחד, אני נוסע לעבודה עם שכפ"צ, אבל זה לא יכול להיות שלא נותנים לי פתרון של שירות חליפי על ידי קבלן עצמאי או משהו אחר.

אילן רומן: הציבור של התעשיינים בעטרות, אינו מקבל שירתים ממלכתיים, אינו מקבל את מה שהוא אמור לקבל על פי חוק.

אילן רומן: אני לא מדבר על מעבר לזה.

יואל ביאלה: אני רוצה לגעת רק בעוד שתי בעיות ולעבור לנושא של הפתרון כפי שנראה לנו.

יואל ביאלה: בשל המצב כפי שתיארתי, מפעל שרוצה להמשיך את הפעילות שלו ביום יום לא מחכה לפתרונות ממלכתיים ברמת הביטחון ומנסה לפתור את הבעיות הביטחוניות שלו כדי שיוכל לקיים את הפעילות שהיא קשה מימלא מחר בבוקר.

יואל ביאלה: לכן הוא חייב למגן את עצמו, והוצאות הביטחון של המפעלים עלו בצורה מאד משמעותית.

יואל ביאלה: בדקנו את זה מול מספר מפעלים ואני אתן דוגמא למפעל אחד שעד היום, כל מה שהיה קשור לליווי ושמירה במפעל היה 240,000 לשנה , הסכום היום הוא 640,000, זה עליה של 150%.

יואל ביאלה: אתם לוקחים את הירידה ברמת המכירות שהיא ב- 50%, ועל כל זה צריך להוסיף את הוצאות האלה.

דוד אזולאי: שום גורם לא משתתף?

יואל ביאלה: שום גורם.

יואל ביאלה: עכשיו נגיע לנושא של הפתרונות, אני נזהר מלהשתמש, כי אני תושב ירושלים, אני לא רוצה להשתמש במינוח של קו עימות, כי מדובר בקונוטציה של עיר הבירה ירושלים.

מקסים לוי: למה לא לדבר על קו עימות?

מקסים לוי: אתה לא יכול לקבל אסון טבע, קו עימות אתה יכול לקבל.

זאב בוים: לא קו עימות כי זה בכל זאת עיר בירה, זה יוצר תדמית.

זאב בוים: אם תגיד קו עימות אז אם מישהו חשב לבוא לירושלים הוא כבר לא יבוא לירושלים.

מקסים לוי: כבר לא באים.

זאב בוים: אז אתה רוצה להנציח את המצב שלא באים או שאתה רוצה שיבואו?

מקסים לוי: לדעתי צריך לתת להם אבל יש את החוק של קו עימות.

יואל ביאלה: אני רוצה להשתמש במינוח של הטבות לאזור בעל מעמד מיוחד שהמשמעות שלו היא בדיוק אותם דברים.

יואל ביאלה: לקבל את אותם הטבות שנמצאות בקו העימות בצפון אבל אני חושב, כירושלמי וכישראלי, לא צריך להשתמש במינוח של קו העימות אלא צריך להשתמש במינוח של אזור בעל מעמד מיוחד.

יואל ביאלה: אני רוצה לומר, אם מדברים על הקמת ממשלה חדשה, אז מהממשלה הקודמת, בנקודה הזו לא קבלנו עזרה מכיוון שיש הצעת ממשלה שמדברת על חוק נזקי מס רכוש, שחלק מהבעיות שהיו קיימות באזור הצפון היו נפתרות אם היו מצרפים את אזור עטרות לעניין הזה.

יואל ביאלה: הצעת הממשלה כפי שאנחנו קיבלנו אותה, לשנות את המינוח של נקודת ישוב לדבר מוגדר יותר, כאזור נרחב.

יואל ביאלה: ההצעה לא קיבלה את תמיכת הממשלה ומי שפעל בעניין הזה היה חבר כנסת לנגנטל שהגיש הצעת חוק פרטית והיום אני יודע שהיא מועלית להצבעה לקריאה ראשונה.

יואל ביאלה: היא לא תעלה להצבעה כי אני מבין שחלק גדול מחברי הכנסת לא נמצאים, אז ההצבעה תהיה מחר.

דוד אזולאי: חברי הכנסת, אני מודיע שאסור לדבר בטלפון בזמן הישיבה, חבר הכנסת זאב בוים, בבקשה כבד את הישיבה.

יואל ביאלה: הנקודה ראשונה מופנית לחברי הכנסת וליו"ר הוועדה הנכבד והיא קודם כל לתמוך אם זה בהצעת ממשלה חדשה שתקום כדי שאפשר יהיה להכליל את אזור עטרות, או באותו חוק שכבר קיים.

יואל ביאלה: החוק הזה שקיים פתר את חלק מהבעיות באזור קו העימות בצפון.

יואל ביאלה: מצד שני ההצעה של חבר הכנסת לנגנטל שמעלה בהצעה שלו במפורש את המינוח של אזור שאפשר לצרף אותו ונתן דוגמא את אזור עטרות וברקן.

יואל ביאלה: אני חושב שבמסגרת הפתרונות הממלכתיים צריך לקבל עזרה ממלכתית בנושא של ארנונה.

יואל ביאלה: אי אפשר להפיל את כל העניין על עיריית ירושלים , זה לא יכול לבוא לפתרון על ידי עיריית ירושלים.

יואל ביאלה: הפתרון חייב להיות ממלכתי, יש רעיונות בעניין הזה אבל הממשלה צריכה לקדם את הנושא הזה.

דוד אזולאי: מישהו ישב ודיבר אתכם בנושא?

יואל ביאלה: ישבנו עם השר לענייני ירושלים השר רמון והוא הבטיח שייתן לנו הצעה, אבל מי שצריך לתת את הכסף זה האוצר.

יואל ביאלה: כשהגענו לאוצר, כרגע אנחנו נמצאים תחת שוקת שבורה.

יואל ביאלה: יש עוד כמה דברים שנמצאים בניירות שחולקו.

יואל ביאלה: תודה רבה.

יגאל ביבי: יש נציג מהעירייה?

אליהו זיטוק: כן.

אליהו זיטוק: גזבר העירייה.

יגאל ביבי: יש 8 סגנים למה לפחות סגן אחד לא הגיע?

יגאל ביבי: אני רוצה לומר ליו"ר הוועדה ולחברים, גם ללא האינתיפאדה האחרונה, הארנונה בירושלים היא זוועתית.

יגאל ביבי: מלונות ירושלים משלמים ארנונה גבוהה מידי לדעתי, אולי הכי גבוהה בארץ.

יגאל ביבי: העסקים בירושלים משלמים כל השנה ארנונה גבוהה מידי, הרבה עסקים נסגרו רק בגלל הארנונה.

יגאל ביבי: ירושלים היא אחת הערים העניות בארץ אבל הארנונה בה היא אחת הגבוהות בארץ.

יגאל ביבי: בתקופה האחרונה, על אחת כמה וכמה ואין לי ספק שהמלונות והעסקים בעטרות לא יוכלו להחזיק מעמד אם המצב יימשך.

יגאל ביבי: מה שאותי מדהים ומרגיז ומעצבן זה שהאוצר סיכם סיכום על דעת המלונאים, כך כתוב במסמך שלהם, ששליש העירייה תספוג, שליש הממשלה ושליש המלונאים ישלמו.

יגאל ביבי: אם המסמך הזה נכון, אני מזועזע מגישת העירייה.

יגאל ביבי: אם הממשלה כבר סוף כל סוף רוצה לסבסד שליש והמלונאים גם ישלמו שליש ושליש העירייה ואומרים לי שזה רק 3.5 מיליון למרות שקשה לי להאמין שזה הסכום---

יונתן הרפז: זה הסכום שמנכ"ל העירייה נקב בישיבה האחרונה.

יגאל ביבי: על פניו אני אומר לך שזה לא יכול להיות, זה הרבה יותר גבוה.

יגאל ביבי: אם העירייה לא מוכנה לוותר בדבר כזה.

יגאל ביבי: בתקציב של 2 מיליארד, 3.5 מיליון שקל אתם לא מוכנים לתת למלונאים?

דוד אזולאי: ראש עיריית ירושלים נשאל ובצדק, הוא מוכן לתת את זה אבל מי יחזיר לו?

דוד אזולאי: מאיפה יקבל את זה?

יגאל ביבי: יש לו תקציב של 2 מיליארד בעירייה הנהדרת הזו.

יגאל ביבי: אם זה באמת 3.5 מיליון שקלים...

יגאל ביבי: אז אני אומר, אם הארנונה פה לא הייתה גבוהה בירושלים על המלונות כל השנה---

מקסים לוי: היא לא הכי גבוהה, הנתון שלך הוא לא נכון.

מקסים לוי: היא לא הכי גבוהה בארץ.

יגאל ביבי: אני אומר לך שהיא הכי גבוהה בארץ.

איוב קרא: יש הסכמה על זה.

מקסים לוי: איזו הסכמה?

מקסים לוי: מאיפה אתה יודע?

איוב קרא: לפי הנתונים פה.

יגאל ביבי: היות והארנונה בירושלים על בתי מלון היא הכי גבוהה בארץ, אז העירייה יכולה לוותר קצת במצב כזה לטובת התיירים והתיירות.

יגאל ביבי: דבר אחרון שאני רוצה לומר ליו"ר ועדת הפנים, הגשתי בזמנו הצעת חוק, כל הנושא של הארנונה הוא שערוריה גדולה והגיע הזמן לטפל.

יגאל ביבי: אני זוכר עוד שהייתי סגן יו"ר השלטון המקומי לפני 20 שנה דברו על מע"מ מקומי, זה צודק וזה נכון.

יגאל ביבי: אני פונה ליו"ר שיתחיל לקדם את הצעת החוק הזו של מע"מ מקומי כתחליף לארנונה הקשה, ורק העניין של פינוי האשפה יישאר לעיריות.

יגאל ביבי: זה יפתור את הבעיה לטווח הארוך.

יגאל ביבי: אם נגיד שאנחנו ממליצים פה בוועדה אז מה ייצא?

יגאל ביבי: יש המלצה.

יגאל ביבי: לדעתי צריך שחברי הוועדה יזמו בחוק ההסדרים הקרוב שיבוא החודש, להגיש הסתייגות שנוכל בכלל חוקית.

יגאל ביבי: היום הסמכות שלנו היא רק להמליץ.

יגאל ביבי: אם חברי ועדת הפנים הגיעו למסקנה שצריך לעשות להם הנחה, צריך להגיש הסתייגות לחוק ההסדרים שיהיה בחודש הקרוב, ואז זה יהיה חוקי וברוח דברים שנאמרו פה היום.

איוב קרא: אני מסכים על כל מילה שאמר עמיתי, אני מוסיף לכך שאנחנו צריכים לחיות היום בסיטואציה מציאותית.

איוב קרא: אנחנו ערים לבעיה הביטחונית שקיימת היום וזה לא סוד כמוס.

איוב קרא: צריך לראות איך מטפלים בכל הסוגיה הכלכלית בירושלים ולמצוא פתרונות בהתאם לנסיבות שאנחנו חיים בהם כרגע.

איוב קרא: מי שיושב במנהטן היום ושומע מה קורה בירושלים מבין שזה לא גילה, זו ירושלים.

איוב קרא: אם אתה מדבר על גילה להם זה ירושלים.

איוב קרא: אתה מדבר על עטרות ובשבילו זה ירושלים, ואז בעצם עיר הבירה של ישראל נמצאת במצוקה קשה, לא כדאי להגיע אליה, לא כדאי בכלל ליזום שיווק תיירותי, ולכן כל הסוגיה הפיננסית של ההתפתחות הכלכלית והפגיעה בעסקים היא דבר מובן מאליו.

איוב קרא: אנשים לא באים, לא יוזמים ולא רוצים לקחת סיכון קטן ביותר בקטע של ביקור פה, וצריך לדעת איך אנחנו עוזרים לעסקים להמשיך לפעול באילוצים הללו, כולל מציאת פתרונות.

איוב קרא: הייתי ממליץ לראות בירושלים היום מקום שצריך טיפול נקודתי למשך תקופה מסוימת, אולי במשך שנה.

איוב קרא: לראות איך הדברים יתפתחו, לראות לאיזה הסכמים תגיע הממשלה החדשה ובהתאם לכך תצא המלצה שהוועדה ממליצה לממשלה להכיר בירושלים כמקום שצריך לקבל טיפול נקודתי למשך שנה בתקציב הקרוב לראות בו כיוון שצריך לתת פתרון של טיפול נקודתי בכל מה שמשתמע בכך .

איוב קרא: לדעתי, עם כל הכבוד, עטרות זה ישוב ספר, קו עימות, גילה אותו דבר, העסקים נפגעים ואנו רואים את זה יום יום שעה שעה.

איוב קרא: להצעת התקציב החדשה נגיש הסתייגויות ואנחנו נסייע.

דוד אזולאי: אני מקווה שאנשי האופוזיציה לא שומעים אותנו כי הם יעשו את זה.

איוב קרא: אנחנו נעשה את זה, אני איש ממשלה.

דוד אזולאי: מה תעשה?

דוד אזולאי: אתה תצביע בהסתייגות נגד עמדת הממשלה שאתה תהיה חבר בה?

איוב קרא: כן.

איוב קרא: אני אומר לך חד משמעית, זה דבר שצריך לעשות.

דוד אזולאי: אז אנחנו נהיה בדרך הנכונה, אתה יודע לאן.

איוב קרא: זה לא העניין, אתה צריך לתת עזרה במציאות שאנשים חיים בה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת קרא ידידי ואני אומר את זה גם לחבר הכנסת יגאל ביבי, עם כל הכבוד, אני חושב שלפחות בתחושה אנחנו הולכים להיות שותפים בממשלה הזו, והצעות כאלה לא יפתרו את הבעיה.

דוד אזולאי: אלה הצעות טובות כשאתה יושב באופוזיציה והממשלה צריכה להגיד את שלה.

דוד אזולאי: כשהיום אתה הולך להיות שותף קואליציוני, זו בעיה.

דוד אזולאי: הפתרונות הן לא בהסתייגויות לתקציב.

איוב קרא: בשביל זה אמרתי שצריך טיפול נקודתי.

איוב קרא: אם הממשלה באה בהצעות שלה לטיפול נקודתי בירושלים לאור הנסיבות, אז אין לי בעיה, אני לא צריך להגיש הסתייגות.

דוד אזולאי: אני על הממשלה הזו צריך לשמור, על הממשלה הקודמת לא שמרתי.

איוב קרא: אני רק אומר שאם תקבל את ההצעה שלנו לקריאה להכיר בירושלים כמפגע כלכלי נסיבתי תקופתי אז אין לי בעיה עם זה והממשלה תמצא כבר את הדרכים.

איוב קרא: סך הכל מדובר בסכומים לא גדולים וצריך לעזור.

איוב קרא: צריך למקד את זה, שיהיה פוקוס לבעיה הזו והיא נמצאת בעיקר בירושלים, וירושלים מלאה עסקים וצריך לדעתי לכלול בזה גם את אריאל וכמה מקומות שיש שהם בתי מלון ביהודה ושומרון.

איוב קרא: אז מקבלים קונספציה, שאיפה שיש בעיה שיש בה סיכון ביטחוני, הממשלה צריכה לתת את הדעת על כך.

זאב בוים: חבל שחבר הכנסת יגאל ביבי יצא, הוא באמת עמד בראש עירייה של עיר שהיא עיר תיירות, טבריה.

זאב בוים: רציתי לשאול אותו אם הוא נתן פעם הנחה בארנונה במצב כזה או אחר לבתי המלון.

זאב בוים: אני עמדתי בראש עיר שהיא לא עיר תיירות, אבל היו לה מגזרים מסוימים שהיו בהם משברים, זו הייתה בעיה גדולה מאד ותמיד היה העניין שהעירייה תבוא ותושיע במצב כזה.

זאב בוים: אני חושב שזה נכון.

זאב בוים: יש ויכוח אחר כמה גובה הארנונה, זה לא הדיון עכשיו, אנחנו מדברים פה על מצב משברי, לא על מצב של גובה הארנונה.

זאב בוים: בקשר לגובה הארנונה, פעם בשנה יושבת מועצת העיר, מועצת החכמים ואם הארנונה גבוהה שהתושבים יוליכו את שליחי הציבור שנבחרו, יוליכו אותם בפעם הבאה הביתה.

יחזקאל לביא: זה אחת לחמש שנים.

זאב בוים: אז שינסו להשפיע על נבחרים כשהם יושבים אחת לשנה על הארנונה.

יונתן הרפז: היום זה בידי חוק ההסדרים במשק.

זאב בוים: זה נכון.

זאב בוים: ירושלים היא לא עוד עיר בכל המובנים.

זאב בוים: לכן גם הויכוח, שבסוף הסכמנו לו, שלא צריך להשתמש, דווקא בגלל הרגישות, במושגים שבמקומות אחרים משתמשים בהם.

זאב בוים: בקרית שמונה ובמעלות אפשר לדבר על קו עימות, אבל באותו מצב בדיוק בירושלים, צריך להיזהר, ואני חושב שאנחנו מבינים ומסכימים.

זאב בוים: אבל אנחנו מבינים ומסכימים שדווקא עיר הבירה, כמו שהיא, על מורכבותה, על בעיותיה, מכל הכיוונים היא בעיית הממלכה ולא בעיית העירייה.

זאב בוים: הפתרונות ההם, לפי דעתי, הם מעבר לכוחה של עירייה כי צריך להבין דבר נוסף, בא מגזר אחד ורוצה הנחה.

זאב בוים: אני לא יודע אם דברו עם עירייה או לא דברו, אני מבין שהעירייה לא הסכימה לדבר הזה, יכול להיות שזה היה משא ומתן פנימי.

זאב בוים: אי אפשר לעשות פעולה כזו מבלי שכל הגורמים שותפים ומסכימים לזה.

אילן רומן: זה היה מותנה בהסכמה גם לתת הנחה לתעשייה בעטרות.

אילן רומן: על זה אוצר לא הסכים ובשביל זה זה נעצר.

זאב בוים: זה רק מראה על המורכבות של העניין.

זאב בוים: במצב כזה קשה למקד ולהגיד לזה אני אעשה פעולה יוצאת דופן, כי מיד אחרי זה אתה יוצר תקדים שאליו מתפרצים כולם.

זאב בוים: לכן הבעיה של ירושלים בכלל, ובמצב המיוחד הזה בפרט, היא בעיה שהממשלה צריכה לטפל בה.

זאב בוים: נדמה לי שיש כיוון לעניין, נדמה לי שראש הממשלה יבוא לכנסת ויציע לשנות את חוק יסוד הכנסת שנוגע לחסינות חברי כנסת ואיסור כפל תפקידים כדי למנות את ראש העיר של ירושלים כשר לענייני ירושלים.

זאב בוים: אני חושב שאז תהיה כתובת, לא רק ראש העיר, אלא באוניה הפרסונליה הזו של ראש עיר שהוא שר בממשלה, זה יהיה המקום שממנו אפשר יהיה להביא אליו את הדברים וגם לתקוף על הדברים.

זאב בוים: הממשלה לדעתי צריכה להתייחס לעניין של ירושלים כעניין בפני עצמו.

זאב בוים: זה לא טיפול נקודתי, חבר הכנסת קרא, זו מילה לא נכונה, ירושלים לא דומה.

זאב בוים: טיפולים נקודתיים עושים בפתרונות עד הוק.

זאב בוים: ירושלים בירת ישראל, במצבה בכלל ובמצבה המיוחד היום, צריכה טיפול מיוחד וממשלתי.

איוב קרא: זה טיפול נקודתי בעיני.

זאב בוים: העניין הטרמינולוגי הוא חשוב

דוד אזולאי: חבר הכנסת בוים, הבעיה שעליה אנו צריכים לתת עליה את הדעת, יש כרגע מצב נתון והוא מצב קשה שלא היה קיים בכל השנים האלה בירושלים.

דוד אזולאי: בחצי השנה האחרונה המצב הזה הלך והחמיר ושמענו את הנציגים שטוענים ובצדק, כי אנו חיים בירושלים ורואים את המצב, חנויות נסגרו, עובדים פוטרו, בתי מלון נסגרו, זה המצב, ואני חושב שפה צריך לבוא פתרון מצד הממשלה, ואני מסכים אתך, צריך לתת פתרונות למצב הנתון.

זאב בוים: הכל בגלל ממשלה.

זאב בוים: העניין הזה של החקלאים, כל השנים, מתחילת הכרת המדינה יש קרן נזקי טבע.

זאב בוים: יש נזקים מוכרים וידועים.

זאב בוים: העניין הזה של חקלאות ועכשיו גם עסקים אחרים, אבל ניקח את התיירות, היום עולה מחדש העניין עם עירק, אנחנו זוכרים את המשבר הגדול שקרה ברגע שסאדם חוסיין התעטש וכל פעם כזו התיירות פה נגמרת.

זאב בוים: זו דוגמא שהיה צריך לעשות משהו ולאמץ את הרעיון של קרן נזקי טבע לעניין הזה של התיירות.

זאב בוים: פה יש משהו מיוחד שנוגע למגזר מיוחד ושהוא נתון למצב רוח אזורי וברגע שיש מתח הוא הראשון שנפגע וכמעט הבלעדי שנפגע, כמובן שהוא גורר אחריו עסקים נוספים כי הוא חשוב.

זאב בוים: זו דוגמא שהיה צריך לעשות חוק מיוחד לנזקי תיירות ואפשר להגדיר בפרמטרים מתי מופעל החוק זה כמו שמגדירם בפרמטרים מתי מופעל חוק נזקי טבע.

זאב בוים: לפי כמות משקעים, לפי גידולים, כך אפשר למדוד את זה ועל פי המדידה לקבע.

זאב בוים: אני בטוח שכמו שהטבלאות אלה מראות פה, אפשר למדוד ולבדוק ובהתאם לזה לומר מתחת לזה זה קו הרעה, כמו שנקרא בחקלאות, זה מצב שהתיירות על הקרשים.

זאב בוים: זה דבר שצריך ואפשר מהר לעשות.

זאב בוים: יש עוד דברים קטנים אבל אלו ההערות הגדולות והעיקריות.

מרינה סולודקין: לפני חודשיים התחלתי לקבל פניות ומכתבים של עולים חדשים שעובדים בעטרות.

מרינה סולודקין: ראיתי שיש שם דאגות שגם ראשי המפעלים גם משטרת ישראל וגם הצבא לא מתייחסים לזה בכלל.

מרינה סולודקין: זה לא רק המצב הביטחוני, אני אקריא לכם מהמכתב: "שערי המפעל פתוחים ואין שום שמירה" את זה כותבים לי ממפעל שוקולד אופנהיימר, "למפעל מביאים עובדים ערבים מהשטחים באמצעות מתווך ערבי ללא שום בדיקות וללא אישורי עבודה בישראל".

מרינה סולודקין: אנשים לא יודעים לאן לפנות כשהם רואים שהמצב לא נורמלי.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שהישיבה הזו מאד במקום ואני רוצה לתמוך בהצעות של האנשים שדברו לפני, אני רוצה לומר למה להתבייש ולא להגיד שירושלים עכשיו בקו עימות?

מרינה סולודקין: ירושלים בקו העימות ואזור תעשייה עטרות בקו עימות ומה שמגיע לקו העימות הם צריכים גם לקבל.

מרינה סולודקין: אני לא רוצה לומר מצב רגיש אנחנו במלחמה.

מרינה סולודקין: דבר שני, אני מסכימה אתך אדוני היו"ר, שם אנחנו רוצים לסדר את העניין של הארנונות גם למלונות גם לאזור התעשייה עטרות, אנחנו צריכים לעבוד בכמה מסלולים.

מרינה סולודקין: מסלול פוליטי הוא בתקנות לחוק ההסדרים, אחר כך, יש את משרד הפנים ופונים כוועדה לשר הפנים בנושא של מימון הנחה בארנונות.

מרינה סולודקין: לא שמעתי היום, ואני רוצה לשמוע שביטחון של אזרחי מדינה לא יכול להיות רק עניין פרטי שלכם.

מרינה סולודקין: כתבתי לאהרונישקי, על תחנת משטרה נווה יעקב, שעולים חדשים פנו אליה בבקשה לטפול בנושא והם התייחסו בזלזול לכל הנושא.

מרינה סולודקין: גם לצבא, אם זה מקום עבודה יומיומי אז צריך לממן את האבטחה והשמירה.

מקסים לוי: אני שומע את כל אנשים כאן מדברים, אי אפשר להביא הצעת חוק לגבי ירושלים ומחר בבוקר לגבי אשקלון ומחרתיים לגבי כל המדינה.

מקסים לוי: אני טוען שהמצב שאליו נקלעה ירושלים הוא כתוצאה לא ממדיניות ממשלה, מדיניות גורם עוין למדינת ישראל שרוצה לשבש את החיים בירושלים.

מקסים לוי: זה לא שזה רק כרגע של רשות מקומית.

מקסים לוי: רשות מקומית, עם כל הכבוד לכל אלה שדברו כאן, רשות מקומית כמו ירושלים מתקיימת על פי מסגרת תקציב שנקבע לה על ידי ועדת כספים.

אליהו זיטוק: ומאוזנת.

מקסים לוי: אני יודע, אני 30 שנה במקצוע הזה.

אליהו זיטוק: 30 שנה זה לא היה מאוזן ועכשיו ב- 2000 היא מאוזנת.

מקסים לוי: אני לא יודע אם זה מאוזן, זה מאוזן לשנת הכספים, אבל היא רובצת חובות שהיא משלמת אותם במשך שנים.

מקסים לוי: לעיריית ירושלים יש תקציב מסוים שעל פי הגדרות הממשלה היא חייבה את האנשים.

מקסים לוי: אם היו אומרים לה אתמול בבוקר שהיא צריכה להוריד מיסים, אז היה צריך להימצא תקציב במקום זה.

מקסים לוי: מי שאומר שעיריית ירושלים יכולה לוותר על מיליון או שניים או שלוש, הוא טועה ומטעה משום שעירית ירושלים מתנהלת על פי בסיסי תקציב מסוים.

מקסים לוי: אם יורידו 10 מיליון מכאן אז יורידו משירותי רווחה 10 מיליון.

מקסים לוי: לכן זו מדיניות ממשלה.

מקסים לוי: הייתי מציע, אדוני היו"ר, שמה שקורה בירושלים הוא שונה מאשר שאר ערי ישראל.

מקסים לוי: היא עיר בירה, עיר בעייתית, עיר שעיני כולם נשואות אליה, צריך לקיים מייד ישיבה משותפת לוועדת הכספים וועדת הפנים של הכנסת.

מקסים לוי: יש רזרבה בתקציב האוצר שאפשר להזרים כתוצאה מזה לשנה הזו, X תקציב שייקל גם על התעשייה וגם על התיירות.

מקסים לוי: לעניות דעתי זה ניתן בעבר לכמה ערים ויכול להינתן גם עתה למציאת פתרון לשנה הזו.

מקסים לוי: יכול להיות שבשנה הבאה יהיה מצב עוד יותר גרוע, אז תבואו לשנות עוד חוק?

מקסים לוי: כל שנה בדיעבד, עם המצב יחמיר, תבואו לראש עיריית ירושלים תאמרו לו, אנחנו היום יכולים לשלם רק שליש ואם שנה הבאה יהיה מצב גרוע יותר, תבואו לראש עיריית ירושלים ותגידו שאנחנו לא יכולים לשלם בכלל?

מקסים לוי: מאיפה ההכנסות העצמיות שיש לו?

מקסים לוי: אז יש לו פטורים לכל מיני אנשים במצוקה למשפחות ברוכות ילדים, לאזורי מצוקה, והוא ייתן עכשיו גם לתיירות מה ישאר לו? איך הוא יוכל לארגן את עצמו?

מקסים לוי: כך רוצים לעשות גם באשקלון, פונים לעירייה ומבקשים ממנה לשלם שליש שהאזור העירייה הריק ישלם שליש, מאיפה עיריית אשקלון תתקיים?

מקסים לוי: עם 10% אבטלה?

מקסים לוי: מה שאני מציע, אדוני יו"ר, אני מסכים אתך שאנשי קואליציה לא יוכלו להצביע נגד המדינה, זה יפה מאד לדבר כאן, אבל אם אתה בקואליציה אתה חייב להצביע עבור זה.

מקסים לוי: מה שחשוב הוא זה לקיים דיון עם יו"ר ועדת כספים, ישיבה משותפת, להביא את האוצר, להגיד שיש בעיה ואנו מבקשים השנה 10 מיליון שקל לפתרון בעיית התיירות והתעסוקה בעטרות.

מקסים לוי: זה הפתרון המיידי וזה אפשרי וניתן.

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: סוף סוף אנחנו נמצאים באותו מקום.

דוד אזולאי: הייתי מבקש לשמוע את נציג המשטרה על מה שהעלתה חברת הכנסת סולודקין.

דוד אזולאי: בהזדמנות זו אולי גם תספר לנו מה קורה גם בשעות היום וגם בשעות הלילה, העלו כאן חברים שכדי להגיע למקום הם רוכשים שכפ"צים בעלות של כ- 1000 דולר.

דוד אזולאי: מה קורה עם אותם אנשים שאין ביכולתם לרכוש את השכפ"צים וזה מחויב במציאות.

ציון שי: קודם כל, את המציאות הביטחונית במקום ובירושלים בכלל כולנו מכירים.

ציון שי: לא בכדי האזור הזה הועבר לאחריות צה"ל בגלל האופי של פעילות שם.

דוד אזולאי: כל אזור עטרות?

ציון שי: כל האזור שמצומת ארם וצפונה, הועבר לאחריות ביטחונית, אחריות צה"ל.

ציון שי: אנחנו מתואמים מול צה"ל וגם החבר'ה שנמצאים בעטרות נמצאים בקשר ישיר עם צה"ל.

ציון שי: מבחינתנו אנחנו נותנים את שירותי המשטרה הקלאסיים, בנושאים של עבירות פליליות וכל הדברים האחרים.

ציון שי: במקום יש ניידת קבועה.

ציון שי: אני לא מכיר מקום על שטח כזה קטן שיש שם ניידת צמודה כמו שיש בעטרות וזה בדיוק לצרכים שהועלו כאן.

דוד אזולאי: נשמעה כאן האשמה מאד חמורה על כך שישנם אנשים שמגיעים מהרשות הפלשתינאית לעבודה ללא שום בדיקה.

דוד אזולאי: אם הדברים נכונים, ואני מסייג את זה, מדובר פה בפיקוח נפש של ממש.

אילן רומן: אני מכיר את המקרה ספציפית, זו הייתה בעיה והיא נסתיימה בטיפול של התחנה.

דוד אזולאי: אני מניח שהוא יודע על זה ובוודאי ישיב על כך.

ציון שי: אני באמת עוסק בזה ביומיום אבל מאחר והופנתה כאן פניה למפכ"ל מחברת הכנסת, אני לא יודע אם זה המקום שאני אתן תשובה של המפכ"ל.

דוד אזולאי: לא תשובה, אבל תגיד דבר ראשון אם זה נכון.

ציון שי: אני לא אדבר על מקרה ספציפי אבל אני יכול להגיד לך שאנחנו, משטרת ירושלים עושים הרבה מאד מאמצים ופעילויות, ואפשר לבדוק את זה, בנושא שאנחנו קוראים לזה שב"ח, שהיה בלתי חוקית.

ציון שי: אנחנו לא מתעסקים כל כך בפועל הקטן שמגיע.

ציון שי: אנחנו מתעסקים במעסיקים.

ציון שי: הבעיה מתחילה במעסיקים כי מי שמביא את הפועל הזה זה אותו מעסיק שרוצה להעסיק אותו אצלו מהסיבות שלו.

ציון שי: אני לא נכנס לנושא של עטרות ספציפי, אבל אנחנו יודעים שבירושלים יש הרבה מאד בעלי עסקים שמעסיקים שב"ח, ועם זה אנחנו נלחמים.

ציון שי: אז יכול להיות שבנקודה כזו או אחרת, בתחנת נווה יעקוב, הייתה תקלה, זה ייבדק לגופו של עניין והתשובה תינתן.

ציון שי: אבל אי אפשר להגיד שלא נעשה.

ציון שי: אני לא אדבר ברמה הארצית, אני אדבר בירושלים בפרט.

ציון שי: בירושלים אנחנו מדברים על סל תקציב, אצלנו סל תקציב זה סד"א כוחות וסד"א כוחות במשטרת ישראל ובירושלים יש מגבלה מסוימת.

ציון שי: אם זה צריך לחלק ירי בגילה, וצריך לשמור בעיר העתיקה, לטפל בהתראות שמדברות על פיגוע כזה או אחר בירושלים וצריך לתת שם את המשאבים, ולתת גם לעטרות בין היתר.

דוד אזולאי: אנחנו חלילה לא מטילים דופי בעבודתה של המשטרה בירושלים, אנחנו מודעים לכך שהמשטרה עושה עבודה טובה, יוצאת מהכלל במציאות הקיימת היום ובנתונים שיש בידכם.

דוד אזולאי: מה שהייתי כן רוצה לשמוע ולא שמעתי, תאר לנו קצת על האווירה השוררת במקום הזה בשעות היום.

דוד אזולאי: אני מתאר לעצמי מה קורה שם בשעות הלילה אבל מה קורה בשעות היום?

יריב בן עמי: עובדי מפעל פרג הלכו היום הבוקר לעבודה עם שכפצ"ים.

יריב בן עמי: אני מייצג את ההסתדרות ואני רוצה להשמיע את קולם של העובדים.

מקסים לוי: אם היו נותנים לו 200 שוטרים הוא היה שם בכל שכונה.

דוד אזולאי: בעיות המשטרה ידועות לנו לאו דווקא בתחום של ירושלים בכלל.

דוד אזולאי: אבל בכל זאת, על מנת שנדע במה מדובר, אנחנו כחברי כנסת, מותר לנו לשמוע את הדברים ואת זה אני מבקש לשמוע ממך.

דוד אזולאי: אנחנו מודעים למצוקות, אני מקווה שגם אתה יודע וכולם יודעים כאן שלא באנו כרגע לקיים את הדיון איך לפתור את הבעיות הקשות של המשטרה, והן קיימות.

ציון שי: אני בכלל לא מעלה את הבעיה הזו.

ציון שי: אני אומר שבמסגרת מה שיש אנחנו מחלקים את זה בצורה עניינית.

ציון שי: בנושא של עטרות, אין ספק שדרכי הגישה למקום, בעיקר מכיוון ירושלים, יש עם זה בעיה.

ציון שי: צריך לטפל שם כל הזמן באירועים, בהפרעות סדר, בידויי אבנים ומידי פעם גם ירי.

ציון שי: אני אומר לכם שעובדים שם כוחות בשילוב עם צה"ל, עם מגוון של פעילויות שלנו במקום כולל סמים ועוד.

דוד אזולאי: הסרתי מעלי את העומס של חברי הכנסת, ידעתי שהם ידברו וילכו.

מקסים לוי: למה אתה אומר את זה רק כשאני קמתי?

מקסים לוי: תוכל להוסיף את הישיבה המשותפת של ועדת הכספים?

דוד אזולאי: אני לא יודע אם זו הבעיה.

מקסים לוי: זו הבעיה.

דוד אזולאי: אני לא כל כך מסכים אתך, אני חושב שצריכה להיות מדיניות של הממשלה בעניין הזה.

אליהו זיטוק: אני רוצה לפתוח ולומר שלא תואם כך, אבל דברי חבר הכנסת בוים עשו לי את העבודה.

אליהו זיטוק: אני אסביר, ירושלים לא מקום ראשון בנושא ארנונה.

אליהו זיטוק: אני לא אומר שהיא מקום אחרון ומטה, היא מקום טוב ביציע.

אליהו זיטוק: בחלק מהסקטורים היא מקום שני ובחלק היא שביעי ובחלק היא חמישי, אבל עדיין היא לא מקום ראשון.

אליהו זיטוק: דבר שני, בנושא התיירות, כינסנו צוות מכובד שבו השתתפו כל הנוכחים בחדר הזה, לפחות ברובו, והבענו בהחלט נכונות לסייע כמיטב יכולתנו.

אליהו זיטוק: הדגשנו שהסיוע שלנו יבוא, חלקו מאצלנו, וחלקו לצערנו לא נוכל להושיע ונבוא לממשלה.

אליהו זיטוק: בנושא התיירות אנחנו לא מתנגדים להיענות לבקשתו של שר האוצר בקשר לשליש של העירייה, אבל אנחנו עומדים על כך, שלא נוכל באותה נשימה להפלות את עטרות.

אליהו זיטוק: עטרות הוא אזור שמאד כואב לנו, אנחנו שמים מתקציב המדולדל של העירייה, ושלא תחשבו שם התקציב הוא 2.1 מיליארד, אז יש לי 2 מיליארד מאה שקלים בהתחייבות להשקיע.

אליהו זיטוק: התקציב מדוד על האגורה השחוקה, אני מייד אחזור לנושא.

אליהו זיטוק: תקציב העירייה מאוזן פעם ראשונה אחרי הרבה "שנות גלות".

אליהו זיטוק: תקציב העירייה בשנת 2000 מאוזן, תקציב העירייה בשנת 2001 מאוזן.

אליהו זיטוק: אנחנו בעיצומה של תכנית הבראה עם הממשלה, וכל שקל נמדד, וכל שקל שאני לא אאזן, אני אחטוף.

אליהו זיטוק: הבענו את עמדתנו שאנחנו רוצים באותה נשימה כפי שאנחנו רוצים לסייע לתיירות עם הממשלה, אנחנו מבקשים מהממשלה גם לסייע לעטרות בנוסחה מסוימת, וגם אז נבוא ונשים את חלקנו אנו.

אליהו זיטוק: כך שלא תחשבו שאנחנו מתנגדים לסייע לתיירות.

אליהו זיטוק: באותה נשימה אני אומר, ואת זה אמר חבר הכנסת לוי, הרי לא ייתכן שעירית ירושלים תישא על גבה את בעיית הביטחון של ירושלים.

אליהו זיטוק: זה שיורים בגילה או בעטרות, עירית ירושלים בתקציבה הדחוס והמאוזן, אין לה משאבים אינסופיים.

אליהו זיטוק: יריות בעטרות או יריות בגילה, זה לעניות דעתי כגזבר העיריה, וראינו את זה בגילה, כאשר אני ממגן את חלונות גילה בשלב ראשון זה 10 מיליון בשלב ב' וג' 36 מיליון וכולם מכירים את המספרים.

אליהו זיטוק: אני לא שם אגורה שחוקה, אלה כספי מדינה טהורים של משרד הפנים והאוצר.

יחזקאל לביא: סליחה, לא ממשרד הפנים, הכל מכספי האוצר.

אליהו זיטוק: כספי ממשלה, כספי מדינה.

אליהו זיטוק: לכן, כשיורים לא עלינו בעטרות, הרי אי אפשר להקפיץ את העירייה ולהגיד לה לשים 5 מליון או 10 מיליון שקלים, זה לא עובד כך.

דוד אזולאי: אני מסכים אתך, אני רק רוצה בהזדמנות זו לנצל את נוכחותך ולשאול, איך קרה שוועדה הכספים, וועדת הפנים החליטו לפני כמה חודשים, בנוכחות נציגי משרד הפנים, ונציגי משרד האוצר כאן, להעביר תקציב של 10 מיליון ₪ לצורך מיגון הדירות, ורק השבוע נתבשרנו בשעה טובה ומוצלחת שהכינו את המיגון בשכונה.

אליהו זיטוק: אני אתן לך תשובה שאתה לא תאהב לשמוע אותה אבל היא תשובה מדויקת.

דוד אזולאי: אתה רוצה להגיד לי שהאוצר לא העביר את הכסף.

אליהו זיטוק: בהחלט.

אליהו זיטוק: מ- 36 מיליון שקלים, עבדך הנאמן לא קיבל אגורה שחוקה, מה שקבלתי זה התחייבות לקחת.

דוד אזולאי: אתה חושב שאתם הייתם בסדר בעניין הזה?

אליהו זיטוק: היינו עשר.

דוד אזולאי: אני אומר לך שלא.

דוד אזולאי: אני חושב שמן הראוי היה שאותן ועדות שהחליטו על כך, הייתם צריכים להביא את זה לתשומת ליבם, להביא את זה לידיעתנו על מנת שנעמוד על המשמר, זה תפקידנו.

אליהו זיטוק: איך אפשר להתמודד עם המדיה?

אליהו זיטוק: כל החודשים האחרונים נאמר, עירית ירושלים קבלה 11 מיליון שקלים ולא הוציאה אגורה.

דוד אזולאי: נדמה לי שזה היה מאז חול המועד סוכות.

אליהו זיטוק: השאלה היא הוגנת ויש לי תשובה מלאה.

אליהו זיטוק: 36 מיליון שקלים, 4 חודשים אנחנו נערכים יחד עם רב בריח שזכתה במיגון וחיכינו לא רק לכסף, גם להתחייבות של סגנית החשבת של משרד הפנים.

אליהו זיטוק: ברגע שניתנה ההתחייבות לחצתי אנטר, חתמתי על החוזה ואחרי 48 שעות צוותים מודדים את חלונות גילה.

אליהו זיטוק: לגבי ה- 11 מיליון שקלים, תופתע לשמוע, מתוך ה- 11 מדובר פה על 6 מיליון ו- 5 מיליון.

אליהו זיטוק: מה- 6 מיליון שקל שנועד למיגון מוסדות קבלתי בינתיים רק 2.2 מיליון שקל עד עכשיו, השאר זה התחייבות.

אליהו זיטוק: לגבי ה- 5 מיליון קבלתי את כולם והכל בסדר.

אליהו זיטוק: זו תשובה מלאה לשאלה שלך.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: זה לא שייך לעניין אבל היה חשוב לי לשמוע את זה.

יחזקאל לביא: משרד הפנים שימש בנושא הזה צינור בלבד ולא היה לו שום שיג ושיח מכספו הוא לעניין הזה.

עזרא עטיה: אני מייצג את האיגוד הארצי למסחר.

עזרא עטיה: הגשנו לכם חומר על מצב המסחר בירושלים לאור המאורעות האחרונים.

עזרא עטיה: אני רוצה לציין פה שמצבו של העצמאי הקטן היה רע גם לפני תחילת המאורעות.

עזרא עטיה: יש כמה סיבות שזה לא תלוי בנו, אלא מצמיחתם של רשתות השיווק הגדולות, הסוחרים הקטנים נבלעו בתוכם.

עזרא עטיה: אנחנו עדים לתופעה של פתיחת חנות מגה בשבוע שעבר.

עזרא עטיה: בבדיקה שעשינו מסתבר שבעל העסק הקמעונאי משלם עבור הסחורה שהוא קונה מהיצרן סכום שהוא גבוה בעשרות אחוזים מאשר מגה מוכר לקמעונאי.

עזרא עטיה: אז אני שואל, איך העצמאי הקטן יכול להתמודד בתוך המערכת הזו וזה ללא שום קשר למצב הביטחוני כרגע.

דוד אזולאי: השאלה מה זה שייך לעניין?

דוד אזולאי: זו בעיה שאנו מודעים לה ואני לא יודע אם זה רלוונטי כרגע.

עזרא עטיה: המאורעות האחרונים כמובן גרמו לקריסה של הרבה בתי עסק, הנתון של 48% זה נתון שאנו עומדים מאחוריו.

עזרא עטיה: הוא נכון היה לסוף דצמבר, ינואר והמחצית הראשונה של פברואר זה לא השתנה.

עזרא עטיה: אנחנו עדים לתופעה שהרבה עסקים עומדים לסגור את העסק שלהם ואני חושב שזה מעגל שיפגע גם בצמיחה של ירושלים וגם בתשלומי ארנונה אם העסקים ייסגרו.

עזרא עטיה: אני רוצה להביא דוגמא שזועקת לשמים, היה לנו בעל עסק שמחזיק בשטח של 250 מטר מרובע לחנות רהיטים.

עזרא עטיה: גובה הארנונה שלו לחודש 7,000 שקל והפדיון שלו לחודש ינואר היה 2000 שקל.

עזרא עטיה: זאת אומרת שתשלום הארנונה הוא פי שלוש מהפדיון.

עזרא עטיה: אני שואל, איך בעל עסק כזה יכול להחזיק מעמד?

עזרא עטיה: בחודש דצמבר, מרבית העצמאים מפקידים כספים לקופות גמל לצורך ניצול ההטבות במס ההכנסה.

עזרא עטיה: השנה תופעה הפוכה.

עזרא עטיה: אנשים משתמשים ברזרבות שיש להם, הם נכנסים למשיכות יתר בבנקים, משלמים ריבית של 13% באינפלציה---

דוד אזולאי: אם הבנק נותן להם.

עזרא עטיה: למי שהיה ביטחון, הבנק נתן, מרגע זה ואילך הם הפסיקו לתת לאותם בעלי עסקים שכבר משכו את כל החסכונות שלהם.

עזרא עטיה: אני רוצה להציע פתרון כפתרון דחוף להצלת מספר עסקים באופן מיוחד במרכז העיר שגם מעסיקים עובדים.

עזרא עטיה: עברנו תהליך דומה במלחמת יום הכיפורים, סיוע דחוף לעצמאים קטנים שנמצאים במצוקה, זה אולי ייתן להם אוויר בתקווה שיבוא הסדר ואז נוכל לצאת מתוך המצב הקשה הזה.

עזרא עטיה: אני אומר ומזהיר שהעסקים האלה ייפלו כנטל על המדינה.

עזרא עטיה: אלה אנשים שאין להם פנסיה, הם לא זכאים לקבל את הקצבה של הביטוח הלאומי, הפרוטות האלה, הם לא זכאים למענק אבטלה מביטוח לאומי כי הוא עצמאי, הם יהפכו לנטל על המדינה.

עזרא עטיה: לדעתי, העירייה תשתתף, הממשלה תשתתף, את בעל העסק הקטן זה לא מעניין, הוא רוצה סיוע וסיוע דחוף.

עזרא עטיה: לכן אני מציע, יש במסגרת חוק ההסדרים בנושא ארנונה, חל איסור על רשויות לתת הנחות לעסקים במצוקה.

עזרא עטיה: לשנות, או לבטל את זה.

עזרא עטיה: דברנו עם מנכ"ל האוצר והוא היה בעד זה.

עזרא עטיה: נושא חוק ההסדרים, לפחות לעסקים שנמצאים במצוקה.

אליהו זיטוק: במימון האוצר?

עזרא עטיה: אני לא יכול להציע במימון מי, אני פונה ליו"ר ועדת הפנים של הכנסת שייתנו סיוע כי את בעל העסק הקטן זה לא מעניין אם זו הממשלה או האוצר, אותו לא מעניין גם הויכוחים בין הממשלה לעיריות, אנחנו מבינים את כל הדברים האלו אבל תיכנסו לנעליו של בעל העסק העצמאי.

מישל ארנפויד: אני יו"ר העמותה של עטרות.

דוד אזולאי: אתה בעל עסק שם?

מישל ארנפויד: אני בעל מפעל שמייצר חומרים כימיים.

מישל ארנפויד: אני רק רוצה להמחיש עמדת השלטונות בעטרות.

מישל ארנפויד: מג"ב השקיע 8 מיליון שקל בבניין שהיה לשעבר של המשביר כדי להעביר מפקדה/בסיס.

מישל ארנפויד: הדבר הזה בוודאי תורם לביטחון האזור.

מישל ארנפויד: לפני חודש התבשרנו שהם לא עוברים, מפסיקים את כל העבודה.

מישל ארנפויד: דבר שני, שדה התעופה עטרות נסגר טוטאלית לפני חודש וחצי.

דוד אזולאי: יותר מזה.

אילן רומן: הפסיקו את הטיסות בסוף ספטמבר אל לפני חודש וחצי פשוט נעלו את הדלתות.

אילן רומן: היום הצבא שומר על המתחם אין שם נציג של בעל הבית.

מישל ארנפויד: הייתה נוכחות והיא הייתה חשובה לנו.

מישל ארנפויד: למשטרה יש, ואנו מברכים על זה, סדנא בעטרות.

מישל ארנפויד: בפרוץ האינתיפאדה, המשטרה סגרה את הסדנא, היא יצאה מעטרות וחזרה עכשיו בצורה יותר מצומצמת.

מישל ארנפויד: הדברים מאד סיפטומטים, ואין לי טענות חס ושלום, אנחנו מברכים על כל ניידת.

מישל ארנפויד: המצב קריטי.

מישל ארנפויד: או שאנחנו נהיה מסוגלים לבשר שעטרות תוך זמן קצר מקבלים סטטוס מיוחד ואז אנשים יסכימו להישאר, או אין לי ספק שתוך זמן לא רחוק, כולם ינטשו.

יריב בן עמי: רציתי להשמיע ברשותך את הזעקה של העובדים.

יריב בן עמי: אני מניח שפה המקום להעלות את הזעקה.

יריב בן עמי: ירושלים הייתה עיר שמבחינת אחוזי אבטלה מצבה היה טוב יותר מאשר הערים הגדולות בארץ, היום לצערנו האבטלה בירושלים עלתה באחוז ניכר.

יריב בן עמי: שמענו את יונתן הרפז שדיבר על מספר המפוטרים בבתי המלון, וזה לא רק בבתי המלון כי זה גורר את המסעדות, את תעשיות המזון ועד לשוחטים ומשגיחים ומכבסות ומגהצות וכל מה שכרוך בזה.

יריב בן עמי: אנשים מפוטרים מעבודה.

יריב בן עמי: בעטרות, ההערכה שלנו ששליש מהעובדים בהערכה זהירה, פוטר, וכמו שנאמר כאן, ישנה תופעה סוחפת שכשמפעל נוטש, התבשרנו לצערנו שמפעל נוסף נוטש את עטרות על 150 עובדיו.

יריב בן עמי: כשניסינו לברר מה יהיה גורל העובדים אז אמרו לנו שהם לא יודעים.

יריב בן עמי: כל מפעל שעוזב את ירושלים, עובדים נפלטים, במפעל כזה זה אומר 150 בתי אב שנזרקים לרחוב.

יריב בן עמי: אנחנו היינו בעצם הראשונים שנזעקנו , היינו הראשונים שצעקנו והמצב הגיע לידי אבסורד שתקפו אותנו בעיתונים מדוע אנחנו כהסתדרות מייצגים את נותני העבודה.

יריב בן עמי: הגנתי על ההסתדרות ואמרתי שאני מניח שכל נותן עבודה שצריך להיפלט ולסגור את שעריו, יחד אתו נזרקים גם העובדים.

יריב בן עמי: לצערי חלק גדול מהמפעלים מוצא היום מקומות טובים יותר.

יריב בן עמי: הוזכרה אשקלון, ואשקלון היא אחת המקומות האטרקטיבים שמציע קליטת מפעלים מירושלים.

יריב בן עמי: זו החלשה בכלל של ירושלים מכיוון שעובדים שנפלטים הם גם עובדים שעוזבים את העיר.

יריב בן עמי: בשם העובדים האלה, רציתי להביא את מצוקתם.

יריב בן עמי: אם אמרתי שאלה אנשים שהולכים עם שכפ"צים, אז הבוקר עובדי מפעל פרג הלכו לעבודה עם אפודי מגן שאתמול קבלו אותם.

דוד אזולאי: ממי הם קבלו את האפודים?

אילן רומן: מכספנו.

אילן רומן: זה חל מעלויות הביטחון.

דוד אזולאי: הרכבים שהעובדים מגיעים אתם הם רכבים ממוגנים?

אילן רומן: אין רכב ממוגן ירי, יש שירות שאפשר לשכור מחברות הובלה, כמו ביתר תור, שיש להם אוטובוסים ממוגנים.

אילן רומן: השבוע הודיעו לי שמשרד הביטחון אוסר על בית תור לתת שירות למפעלים, וזה שירות יקר מאד שעשה הסדרי הסעות עם האוטובוסים אלה.

אילן רומן: אלה האוטובוסים שיה סבסוד של משרד הביטחון למגן אותם, אז הם חייבים להישאר רק בשטחי יהודה ושומרון, אצל המתנחלים, אסור להסיע אתם בתוך ירושלים.

דוד אזולאי: אז האופציה היא להגיע ברכבים פרטיים או ציבוריים?

יריב בן עמי: חלק גדול מהם באמת מגיע ברכבים פרטיים, סופג אבנים ואחר כך מפוטר.

יריב בן עמי: לצערי המצרך הזול ביתר בכל המערכת הזו הם העובדים.

דוד אזולאי: תודה רבה, נציג משרד האוצר, שמענו פה את המצוקות של האנשים, אני אומר לך בכנות, אין לי ציפיות שברמה שלך, עם כל הכבוד, תוכל לענות כאן על הדברים שנאמרו.

דוד אזולאי: יחד עם זה, הייתי רוצה לשמוע בכל זאת האם משרד האוצר נתן את דעתו על כך, אני לוקח כדוגמא את אפודי המגן, שזו עלות של 1000$ לאפוד מגן.

דוד אזולאי: מפעל שצריך לקנות 10 אפודים כאלה האם לא היה כאי לחשוב לפחות בימים אלו , כדי לעודד את האנשים שממשיכים לעבוד שם, לפחות לוותר להם על מע"מ?

דוד אזולאי: זו רק דוגמא.

אורן גלעד: הועלו פה הרבה הצעות, אני באמת לא יכול לענות אחת לאחת.

אורן גלעד: אפשר לוותר על מע"מ ואפשר לוותר על ארנונה, אפשר לממן אפודים ואפשר לעשות הרבה דברים.

אורן גלעד: אני מסכים עם הרבה דברים שנאמרו כאן מהחברים על למה זה צריך ליפול על העירייה?

אורן גלעד: למה אנחנו צריכים לוותר על הארנונה שהעירייה גובה כי הרי בסופו של דבר מישהו בעירייה יצטרך לממן את זה או לחילופין יורידו שירותים של העירייה.

אורן גלעד: אני מסכים עם הטענה הזו, אני רק אומר שתזכרו גם שכל ההצעות המאד יפות האלה, אם לא על העירייה אז מן הסתם מפילים אותו על תקציב הממשלה.

דוד אזולאי: נכון.

אורן גלעד: גם לממשלה אין תקציב מיותר.

דוד אזולאי: שום עירייה לא מסוגלת להרים דבר כזה במצב ביטחוני כל כך קשה.

דוד אזולאי: יעלה על הדעת שעירייה, גם אם תהיה עשירה, תהיה מסוגלת להתמודד עם הבעיות האלה?

דוד אזולאי: אני מתפלא עליך.

אורן גלעד: בהחלט לא, ואני מבין את זה.

אורן גלעד: אני רק אומר דבר מאד פשוט, אתם חייבים לזכור שברגע שאין לנו מקור מימון אחר, ואם העירייה לצורך העניין היא לא מקור מימון, אז ללכת לדרך הפשוטה הקלה ולומר---

דוד אזולאי: אני אגיד לך למה אני חותר ומה הציפיות שלי כרגע ממך כנציג האוצר.

דוד אזולאי: אין לי ציפיות שתבוא ותיתן לי פתרונות לדברים שנאמרו, מדובר כאן על מיליארדים של שקלים, זה לא מיליונים.

דוד אזולאי: אבל האם אתם, אנשי משרד האוצר, איזשהו צוות היגוי, ישבתם, קיימתם דיון לאור הנתונים הקשים?

דוד אזולאי: כשמפטרים למעלה מ- 45% מהעובדים בבתי המלונות, זה בסופו של דבר נטל על המדינה.

דוד אזולאי: הם צריכים לשלם דמי אבטלה.

דוד אזולאי: האם לא היה כדאי שאתם, אנשי האוצר תשבו ותחשבו על פתרונות למצוקה הזו.

אורן גלעד: אני יכול להגיד שבהחלט חושבים גם אצלנו על פתרונות ואלו שהוזכרו פה לפי דעתי לא הועלו אצלנו, אני גם לא יודע מה בדיוק עלה כי אני לא חבר בשום אחת מהוועדות האלה שמדברת על תיירות או דברים אחרים.

אורן גלעד: אני אומר שוב, הצעות שהוצעו כאן, שהן הצעות שבבסיסן תקציביות, אני לא בטוח שהם מהוות פתרון לבעיות של המפעלים.

אורן גלעד: מה שאני כן בטוח שמדובר בבעיה תקציבית מאד גבוהה שלא ניתנה פה על ידי אף אחד מהגורמים.

דוד אזולאי: בשביל זה יש ממשלה שתעשה סדרי עדיפויות.

אורן גלעד: אז אני לא יודע להגיד לך עכשיו, כנציג ממשלה, מאיפה ניקח את הכסף הזה שאתם מציעים לתת לטובת התיירות או לטובת המפעלים בעטרות.

אורן גלעד: עם כל הרצון אני לא יודע מאיפה הכוונה לקחת את אותם תקציבים.

אורן גלעד: לי אין קופה קטנה---

דוד אזולאי: מאותו תקציב שלקחו את ה- 11 מיליון שקל כדי למגן את הדירות בגילה, שבוודאי אף אחד שהכין את התקציב של שנת 2000 לא חשבו על הכנת תקציב למיגון דירות בגילה.

אורן גלעד: הסכומים שמדוברים פה הם סכומים הרבה יותר גבוהים, ויש כמה דברים שהם באמת קיפוח נפש ואולי צריך לתת עליהם את הדעת כמו הנושא של אפודים שאפשר בהחלט לדבר עליו, אבל הנושא של הנחות מארנונה או הנחות ממע"מ, מדובר בעלות תקציבית של עשרות מיליוני שקלים, אני לא יודע להגיד לך מאיפה אני יכול לתת את הכסף.

דוד אזולאי: אני, עבדך הקטן, אגיד לך מתי תמצאו את הפתרונות, כשאזור התעשייה עטרות ייסגר לגמרי והפלשתינאים יתיישבו שם, אז אני בטוח שיימצא פתרון.

יואל ביאלה: זה לא רחוק.

יואל ביאלה: מה שמשתמע מהדברים שלך, וסליחה שאני בוטה, שבמילים אחרות שלך לא אכפת אם זה יקרה---

דוד אזולאי: אדוני, אני מבקש, אני רוצה שתדע שעם כל הכבוד, בא כאן נציג האוצר, ואין לי טענות כלפיו.

דוד אזולאי: הוא פקיד שמבצע את מלאכתו על ידי הממונים עליו, והוא אומר כאן את הדברים.

דוד אזולאי: הפתרונות צריכים להינתן ברמה של שר בממשלת ישראל שצריך לתת את הפתרונות ולא פקידים.

דוד אזולאי: הם מבצעים מדיניות.

דוד אזולאי: יחד עם זה, אני מנצל את ההזדמנות הזו להגיד, הדברים נשמעו כאן, האנשים האלה יושבים שם, בוודאי שהם צריכים להביא את הנתונים הללו בפני הגורמים שמקבלים את ההחלטות.

דוד אזולאי: לזה התכוונתי.

אלעד תמרי: אני גם נציג של האוצר , לקחנו בחשבון שהמשבר הזה הוא כלל אזורי , אמנם תעשיית התיירות נפגעה בצורה החריפה יותר, אבל יכולים לראות שהייתה ירידה בכלל הפעילות של המשק של עשרות אחוזים בכל הענפים.

אלעד תמרי: בייחוד באוקטובר נובמבר, עכשיו המשבר הוא יותר ספציפי בנושאים מסוימים.

אלעד תמרי: כאשר מדברים על תעשיית התיירות, היא נפגעה בעוד מקומות.

אלעד תמרי: אמנם הדיון כאן הוא על ירושלים, ירושלים נפגעה ואין ספק בכך, אבל נפגעו עוד אזורים בכלל הארץ לא פחות מירושלים וצריך לקחת את זה בחשבון.

אלעד תמרי: הפתרונות שמשרד האוצר דן בהם והסכים עליהם היו פתרונות כלליים, מוזכר פה הנושא של הארנונה על המלונות, אלה היו עוד כלי סיוע למלונות באמצעות הכלה שאפשרו למלונאים ולגורמים אחרים בענף להוציא את העובדים לחופשה ולהשתלמויות שהיו חשובות להם.

אלעד תמרי: ניתנה תוספת תקציב לשיווק למשרד תיירות לקמפיין תיירות פנים מיידי שנועד לאפשר למלונות ולענפים בתעשייה איזשהו תחליף לתיירות החוץ שקשה לפנות אליה, כי לתיירות הפנים קצת יותר קל לפנות.

אלעד תמרי: תיירות הפנים, ואחרי זה נציגת התיירות תרחיב על זה, התאוששה מאד בזמן האחרון.

אלעד תמרי: בירושלים עדיין המצב בעייתי גם מבחינת תיירות הפנים אבל רואים התאוששות של הענף.

אלעד תמרי: בנוסף נמצא בתהליכי אישור קרן לעסקים מצטיינים בתחום התיירות, קרן הלוואות של 50 מיליון שקל שאולי תיתן פתרון בסיוע לעסקים קטנים בתחום.

אלעד תמרי: בנוסף לזה מדובר בתהליכים ממשלתיים הקשורים לתקציבי השיווק של משרד התיירות, וצריך לזכור את זה כשבאים לדבר על זה.

אלעד תמרי: מבחינת כלי סיוע, אנחנו מתנגדים ומעדיפים שהסיוע לא יהיה דרך---

דוד אזולאי: שזה לא יהיה דרך האוצר, שזה יהיה דרך העירייה.

אלעד תמרי: לא, אני מדבר על כלי סיוע ישירים ועקיפים.

אלעד תמרי: אנחנו מדברים על כלי סיוע עקיפים כמו מע"מ, אז יש פה ניגוד מסוים, כלי סיוע צריך להיות שיהיה אפשר להתאים, אם דברת על הארנונה למלונות, זהו כלי סיוע שהופנה אלינו למשרד התיירות מהתאחדות המלונות, ובאים אלינו מעיריות מסוימות שאומרות, אנחנו נהיה מוכנים לספוג שליש מהעלות אם אתם תתנו שליש.

אלעד תמרי: זה יה המנגנון שבעקבותיו אושר הנושא הזה.

אלעד תמרי: אני לא זוכר אם עיריית ירושלים הייתה בין המכתבים שקבלנו, שתומכים, כנראה שלא, אבל בכל אופן הרעיון היה לצאת לפרוייקט כלל ארצי ולא ספציפי, כאשר הרשות המקומית מגבה את זה וגם רואה את החשיבות של סיוע לענף התיירות.

יחזקאל לביא: מי יכסה את הרשויות המקומית שלא מכוסות כתוצאה מכך?

דוד אזולאי: שייכנסו לגירעונות.

יחזקאל לביא: אני רוצה לשאול שאלה, נכון שישנה הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה שמשרד אסור לו לריב עם משרד אחר בוועדות?

יחזקאל לביא: כי משמעות של הדברים האלו היא אחת שרפרנט א' של משרד האוצר טוען שצריך לעשות על חשבון רפרנט ב' של משרד האוצר את הוצאות.

אלעד תמרי: הדברים סוכמו קודם והעניין מסוכם בינינו ואין בעיה.

יחזקאל לביא: אחר כך באים אלינו שאנחנו נבצע את זה.

אילן רומן: קודם כל תעשיית התיירות והתעשייה בעטרות הם מחוברים.

אילן רומן: אתמול ישב אצלי בחור שמקצועו מסגר, והתלונן על זה שבתי המלון ריקים וכתוצאה מזה עבודות שיקום ופיתוח שהיו צריכים להיעשות נעצרו וכתוצאה מזה הוא הגיע לפת לחם.

אילן רומן: בעטרות יש לנו כ- 25% מהמפעלים שהם מפעלי מזון.

אילן רומן: הלקוחות היותר מכובדים הם בתי המלון, המכבסות ה עובדים רק עם בתי מלון ובתי חולים, אז בתי חולים לצערנו התפוסה בסדר, אבל בתי המלון ריקים, וזו שוב בעיית משבר.

אילן רומן: זאת אומרת שאין לנו פן אחד של ענף שנפגע, מרגע שענף אחד נפגע יש השלכה על כל התחום.

אילן רומן: יש כאן בעיה מעבר לכל מה שהעלו פה.

אילן רומן: צריך לזכור דבר אחד, עטרות במיקום הגאוגרפי שלה נמצאת כמובלעת, כאי בודד של ים עוין שמקיף אותה מכל עברים.

אילן רומן: נכון שזה בשטח הריבוני של ירושלים וכך ההתייחסות שלנו וכך ההתייחסות של העירייה, וכך ההתייחסות של הממשלה.

אילן רומן: אבל, מעבר לזה, התנאים של עטרות ושל אלה שבאים לעטרות הם כמו אחד הישובים הנצורים ביהודה ושומרון ולא יכול להיות שנקבל תשובה על נושא מיגון רכב בפני ירי חלילה, או יידוי אבנים כמו שכותב גורם ממלכתי בצה"ל, שמשרד התחבורה משרד האוצר ומשרד הביטחון אינם מאשרים לעטרות מיגון בפוליקרבונט בגלל המיקום ובגלל שיש שם עסקים פרטיים.

אילן רומן: זאת אומרת מגיע לכם עונש כי אתם פה ואתם עסקים פרטיים.

אילן רומן: אם היינו עובדי מדינה, לכולם היה רכב ממוגן, כי עובדי מדינה מקבלים מיגון רכב.

אילן רומן: אם היינו תושבי יש"ע, היינו מקבלים מיגון רכב, לאנשי עטרות אין.

אילן רומן: בנושא תחבורה, אין תחבורה ציבורית לעטרות.

דוד אזולאי: הייתה והפסיקה?

אילן רומן: יש אוטובוס אחד שיוצא בבוקר מהתחנה המרכזית ומגיע עד עטרות ויש אוטובוס אחד הצהרים שיוצא מעטרות ומגיע לתחנה המרכזית.

אילן רומן: תקופה ארוכה מאד לא היה, הם החזירו את האוטובוס.

דוד אזולאי: האוטובוס הזה מלא בנוסעים?

דוד אזולאי: או לא.

אילן רומן: אלה שמשתמשים באוטובוס הזה, באים אתו.

אילן רומן: יש לו הצדקה כלכלית.

דוד אזולאי: הייתה פניה שלכם?

אילן רומן: מלחמות, לא רק פניות.

אילן רומן: היום, לאור המצב, אם אגד היה מעמיד אוטובוס ממוגן ירי הוא יכול היה לעבוד כלכלית, אבל משרד הביטחון לא מאשר לו את זה, כי אוטובוסים ממוגני ירי הם רק לשימוש יש"ע, לא לעטרות.

אילן רומן: יש פה בעיה, ואני נתקל בקירות חלקים, אין פתרונות.

אילן רומן: אז הלכו המפעלים ועשו הסכם עם ביתר שיש לו אוטובוסים ממוגני ירי, היום משרד הביטחון אוסר על ביתר תור לתת את השירות כי הוא אומר שהסבסוד שהם קבלו על מיגון האוטובוסים היה כדי לנסוע ביש"ע, לא בירושלים.

אילן רומן: אנשים לא רוצים לבוא לעבודה.

דוד אזולאי: מצד שני זה טוב, הממשלה לא רוצה לתת את ההרגשה שירושלים היא עיר ספר.

דוד אזולאי: זו נקודת זכות שאני מוצא.

מישל ארנפויד: כל זמן שמגיעים שלמים לעבודה וחוזרים שלמים הביתה.

אילן רומן: הבעיה היא לתת לעובדים את התחושה שלמישהו אכפת מהחיים שלהם ושהם לא ירגישו מופקרים.

יונתן הרפז: אני רוצה להזכיר לכל הדוברים הממשלתיים ולנציג העירייה שבתקופת האינתיפאדה הראשונה, במשך 4,5 שנים, עיריית ירושלים העניקה למלונות ירושלים הנחות תפוסה בארנונה, או הנחות בגין תפוסה נמוכה.

יונתן הרפז: לפני חוק ההסדרים, אז זה היה בהחלטת ובסמכות מועצת העיר.

דוד אזולאי: בעניין הזה אין לי טענה כלפי עיריית ירושלים.

דוד אזולאי: אם צריכים לבוא למישהו בטענות זה לאותם קובעי מדיניות, כלפי הרשות המקומית, הם הנוגעים בדבר.

רינת אפרת: אני מייצגת את משרד התיירות.

רינת אפרת: היה לי הרבה יותר נוח לדון בנושא התיירות בכלל ולא ספציפית לירושלים כי התיירות נמצאת במצב קטסטרופלי, ואני לא בטוח אם כולם מודעים עד כמה המצב קשה.

רינת אפרת: אם כבר דנים בירושלים אז שווה בכל אופן להגיד את הדברים.

רינת אפרת: משרד התיירות הוא היחיד שמבין עד כמה חמור המצב של התיירות ועד כמה בעצם המוצר התיירותי הולך לקרוס.

רינת אפרת: אחד הדברים היותר חשובים שאנחנו צריכים לעשות על מנת לשמר את המוצר התיירותי, זה כמו שיונתן הרפז אמר קודם, זה בנושא הפיצויים.

רינת אפרת: פיצויים עבור אובדן הכנסות.

רינת אפרת: אני בעד פעילות שיווקית, ואנחנו עושים עד כמה שאפשר בפעילות שיווקית, אני לא יודעת כמה זה אפקטיבי היום, בגלל אני חושבת שבכלי הכי אפקטיבי, זה אכן פיצויים בגין אובדן הכנסות.

דוד אזולאי: אני לא רוצה להיכנס לפתרונות פרטניים בנושא הביטוחים, שכפ"צים ארנונה פיצויים לעסקים וכו'.

דוד אזולאי: אני חושב שהבעיה קיימת ובגדול.

דוד אזולאי: קראתי את הדברים, שמעתי אותם, אבל ממה ששמעתי היום זה נשמע ונראה הרבה יותר חמור מכפי שזה מוצג בתקשורת, ואולי זה טוב שזה מוצג כך בתקשורת, מפני שאם היו מציגים את האמת בתקשורת, מי יודע מה האויבים שלנו היו מזוממים לעשות.

דוד אזולאי: לכן, אולי צריך להסתכל על זה גם בפן החיובי של זה.

דוד אזולאי: הסקירה מאד קשה, מאד עצובה, גם כי מדובר על ירושלים בירת ישראל.

דוד אזולאי: אני לא רואה שאנחנו מיצינו את הדיון מפני שאין פה מי שייתן פתרונות, אני מראש צפיתי שזה מה שיקרה בדיון הזה, אבל מבחינתנו זה טוב שהדיון הזה התקיים, זו פתיחה לדיון הבא שיהיה.

דוד אזולאי: הדיון הבא יהיה כאשר תכונן הממשלה החדשה, נראה מי השר הנוגע בדבר, אנחנו נעמוד על כך שהשר הנוגע בדבר יופיע כאן, ואז יחד אתכם אנחנו נדרוש תשובות.

דוד אזולאי: דבר אחד שאני רוצה להגיד לאנשי המלונות, תוך כדי דיון פה, אני רוצה להשמיע לכם כמה נתונים על מנת לסבר את האוזן, על מחירי התיירות בירושלים, שהם מאד יקרים.

דוד אזולאי: באחד מבתי המלון כאן בירושלים, באמצע השבוע 599 ₪ לזוג, לינה וארוחת בוקר.

דוד אזולאי: בשבילי זה יקר.

דוד אזולאי: אחר כך אני לוקח לעומת זה, 4 לילות בורנה בולגריה, חצי פנסיון, 4 כוכבים, כולל טיסה זה בערך 1000 ₪.

דוד אזולאי: צריך להיות פרייר כדי לבוא לירושלים.

יונתן הרפז: ההבדל הוא ברמת ההוצאות.

יונתן הרפז: בורנה עובד מקבל 100 דולר לחודש, ובארץ אצלנו הוא מקבל 1000 דולר לחודש.

דוד אזולאי: טוב שאתה אומר, אבל אני רוצה שתדע בסופו של דבר זה כמה שהאזרח צריך לשלם.

דוד אזולאי: זה בימים שהמצב מאד קשה, ואפשר לעודד תיירים ישראליים עם הוזלת מחירים, להביא אותם לירושלים.

דוד אזולאי: מצד שני, לא עושים את הדברים אלה וחבל.

דוד אזולאי: אני חושב שניתן להציל את המעט שנותר.

יונתן הרפז: הורדנו , כמו שאמרתי לך, ב- 50% את המחירים.

יונתן הרפז: אם יש מלון שגובה את זה אני רוצה לדעת מיהו.

דוד אזולאי: זה נקרא מחיר מבצע, מנהלת הוועדה מסבה את תשומת ליבי.

יונתן הרפז: זה לא מחיר מבצע.

יפה שפירא: אני התקשרתי כרגע.

דוד אזולאי: זה דבר שצריך לקחת לתשובת הלב, הנושא הזה מאד חשוב.

דוד אזולאי: תדע לך שמחירי בתי המלון בארץ יקרים מאד, ואנחנו אשמים במו ידנו בכך שאנחנו מעודדים תיירים מהארץ לצאת לחו"ל, במקום לנפוש בארץ ישראל.

דוד אזולאי: אני אוהב את ארץ ישראל ואני רוצה לעשות את החופשה בה.

את הדיון: הוועדה פונה לממשלה החדשה שתכונן בקרוב להעמיד את ירושלים בראש מעיינה ולמצוא פתרון למצוקה של בתי המלון והתעשייה בירושלים כתוצאה ממצב שנכפה עליה על ידי הרשות הפלשתינאית.

את הדיון: הוועדה תמשיך ותקיים דיון נוסף בעניין הפגיעה בעסקים עם כינונה של הממשלה חדשה בהשתתפות השר הנוגע בדבר.

אילן רומן: אולי גם ביקור של הוועדה בעטרות.

דוד אזולאי: יכול להיות.

דוד אזולאי: אני רוצה להיות יעיל ומי ששם לב לסיכום הוא מאד פרווה, אבל זה פשוט כדי לאפשר המשך דיון.

דוד אזולאי: לגבי סיור, יכול להיות שגם זה יבוא אבל כרגע אין טעם לקיים סיור כאשר הדברים מאד לא ברורים.

דוד אזולאי: אני מקווה שהמצב יסתיים תוך שבוע ונדע מי ומי נמצאים בממשלה.

דוד אזולאי: אני מודה לכולם, תודה רבה.