ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 214, 2001-01-02 09:30

דוד אזולאי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

דוד אזולאי: על סדר היום תקנות מניעת מפגעים (זיהום אוויר מכלי רכב בדרך), התשס"א-2000.

יצחק גורן: אנחנו מדברים על תקנות שיאפשרו לנו לעצור כלי רכב בצד הדרך ולבדוק מה נפלט מהאגזוזים שלהם גם ברכב שמונע על בנזין וגם רכב סולר.

יצחק גורן: אני רוצה להודות לכל אלה שעסקו במלאכה של הכנת התקנות האלה – לאנשי משרד התחבורה ובעיקר לאנשי אדם טבע ודין שהביאו אותנו עד הלום, לאחר מאמץ אדיר של שנים, כאשר אנחנו לא הצלחנו להתארגן בתוך המערכת הממשלתית.

יצחק גורן: הם ראויים לברכה גדולה על כך.

צורות אכיפה: החלק השני של התקנות עוסק באכיפה באמצעות לוח מיקרו רינגלמן.

צורות אכיפה: באמצעות בדיקה זו בודקים את גוון העשן שנפלט מכלי הרכב, כאשר התקנה קובעת באיזה ערך של שחירות הרכב צריך לעמוד.

צורות אכיפה: התקנות גם קובעות את ההכשרה שצריך לעבור מפקח לצורך התקנות האלה.

דוד אזולאי: אותו מפקח יוכל לעצור רכב בצד ולקנוס אותו?

שולי נזר: המפקח לא יוכל לעצור, אלא רק שוטר.

דוד אזולאי: כלומר זה מחייב שוטר יחד עם פקח של המשרד לאיכות הסביבה.

שולי נזר: או פקח של משרד התחבורה.

שולי נזר: הפקחים הם של משרד התחבורה או של המשרד לאיכות הסביבה.

דוד אזולאי: אם אין שוטר בעצם אי אפשר לעשות דבר.

שולי נזר: לא ניתן לעצור את הרכב בצד.

דוד אזולאי: מה המפקח יכול לעשות?

יצחק גורן: אנחנו לא צריכים שוטר, כי יש לנו משטרה ירוקה והמשטרה הירוקה היא שוטרים.

יצחק גורן: רכשנו ניידת לבדיקת זיהום אוויר שתופעל באופן קבוע על ידי שוטרים, שיתחילו להגיע אלינו לעבודה כבר מחודש זה.

יצחק גורן: כמו כן, השבוע סיכמנו על רכישת ניידת נוספת ליחידת "יהלום" של המשטרה בתל-אביב, שתוכל להפעיל את הניידת בכל גוש דן.

יצחק גורן: אנחנו גם מצרפים באופן קבוע שוטרים לפקחים שלנו - -

דוד אזולאי: אם יש שוטרים של משטרת ישראל שצמודים לפקחים שלכם, כנראה שמצבה של משטרת ישראל באמת טוב.

יצחק גורן: זה אולי אומר שמצבנו טוב.

יצחק גורן: הורדנו את הסכומים האלה מבסיס התקציב שלנו.

דוד אזולאי: אני מברך על כך, אבל אני תוהה כי אנחנו יושבים פה לא פעם ויש טענות קשות שאין למשטרה כוח אדם.

יצחק גורן: זה בזכות השרה דליה איציק שנלחמה באוצר והצליחה לקבל הורדה של מיליון שקל מבסיס התקציב שלנו ולהעבירו למשטרה, כדי שתהיה לנו משטרה.

דוד אזולאי: כמה תקנים כאלה יש לכם?

יצחק גורן: עכשיו קיבלנו שישה תקנים ואנחנו מתכוונים להרחיב את זה עד ל-15.

יצחק גורן: הבדיקה באמצעות לוח רינגלמן לא מצריכה שוטר, אלא רק פקח שעבר הכשרה אצלנו.

דוד אזולאי: איך מתבצעת הבדיקה?

שולי נזר: רכב שלנו נוסע אחר רכב עם סטופר ומודד בזמן מצטבר כמה עשן שחור נפלט.

שולי נזר: בבדיקה הזאת לא צריך לעצור את הרכב, כך שאם בודקים אוטובוסים שמלאים בנוסעים לא צריך לעצור ולעכב אותם.

שולי נזר: לאחר מכן שולחים לבעל הרכב דוח הביתה.

דוד אזולאי: כלומר, ברגע שאין שוטר בעל הרכב מקבל דוח הביתה.

דוד אזולאי: מסכן הנהג שחשוף לכל כך הרבה מצלמות, ושוטרים ופקחים.

שולי נזר: צריך להבין שהעשן השחור הזה הוא בעיה לא פחות קשה משאר הדברים.

שולי נזר: לפני כחצי שנה התפרסם דוח של ה- EPA, שהוא גוף מאוד רציני, שקובע שהעשן מהדיזלים מסרטן.

שולי נזר: כל העולם מודע היום לבעיה של העשן השחור.

שולי נזר: אז מסכן מי שנוסע אחרי הרכב ולא אותו אדם שנוהג ברכב המעשן.

דוד אזולאי: עד כמה אתם מסוגלים לאכוף את התקנה הזאת?

יצחק גורן: בשיטה של המיקרו רינגלמן בודקים בממוצע 13 אלף כלי רכב בשנה.

יצחק גורן: הבעיה היא שבמערכת הנוכחית של התקנות יכולנו לבדוק רק CO וגובה הקנסות היה מוגבל ל-103 שקלים.

יצחק גורן: היינו צריכים גם הסמכות ממשרד התחבורה.

יצחק גורן: התקנות האלה מאפשרות לנו כתיבת ברירות משפט הרבה יותר גבוהות במסגרת חוק מניעת מפגעים של המשרד לאיכות הסביבה.

יצחק גורן: אחד הוויכוחים שהוכרעו על ידי פרקליטות המדינה היה באיזה סמכות להפעיל את התקנות האלה, אם בסמכות משרד התחבורה או בסמכות המשרד לאיכות הסביבה.

יצחק גורן: ברגע שהוכרעה ההכרעה זה מאפשר לנו לקבוע ברירות משפט הרבה יותר גבוהות מ-103 שקלים.

יצחק גורן: זה מאפשר לנו להסמיך בעצמנו בקורס מוסכם את המפקחים שלנו.

יצחק גורן: דבר חשוב נוסף - זה מאפשר לנו לבדוק את הדיזל ולא רק CO.

יצחק גורן: לכן האפקטיביות של התקנות האלה תהיה הרבה יותר גבוהה מהנוכחית, מה עוד שאנחנו בדקנו 13 אלף כלי רכב בשנה עם המיקרו רינגלמן וכעת אנחנו רוכשים עוד שתי ניידות ואני מניח שיחד עם הניידות של משרד התחבורה נוכל להגיע למספרים מאוד מהותיים של כלי רכב שנבדוק.

יצחק גורן: האכיפה חשובה מאוד, אבל היא לא תפתור את הבעיה, אלא צריכים להיות צעדים נוספים, רחבים ובכיוונים שונים, של תקציבים, של סבסוד, של תמרוץ ושיפור יכולת דלקים ועוד הרבה צעדים נוספים שצריכים להיות.

ד"ר אריק קרסנטי: המקור העיקרי של זיהום מסוכן לבריאות מכלי רכב במגזר העירוני זה חלקיקים.

ד"ר אריק קרסנטי: ממחקרים שפורסמו לאחרונה אנחנו יודעים שזה משפיע על לידת תינוקות במשקל נמוך, זה גורם להפלות טבעיות במהלך היריון ויש גם חשש שהחומר יכול להיות מסרטן.

ד"ר אריק קרסנטי: המקור של החלקיקים הוא בעיקר מרכבים בעלי מנוע דיזל.

ד"ר אריק קרסנטי: לכן כשאנחנו מדברים על עשן שחור או עשן אפור, אנחנו מדברים בדרך כלל על רכבים ציבוריים – תחבורה ציבורית, משאיות, מוניות – או כאשר יש עומס יתר במשאיות.

ד"ר אריק קרסנטי: לא מדברים כאן על בדיקת כל רכב פרטי במדינה, כי הבעיה אינה של רכבים פרטיים.

ד"ר אריק קרסנטי: הבעיה היא של המזהמים הגדולים במדינה, שמסכנים את בריאות האוכלוסיה בתוך הערים.

ד"ר אריק קרסנטי: לכן אם שואלים על אפשרות האכיפה, זה בהחלט קיים, כי האכיפה ממוקדת וכל מי שמתעסק בנושא יודע איפה לחפש את המזהם – תחבורה ציבורית או משאיות.

ד"ר אריק קרסנטי: צריך לזכור שעומס יתר גורם למפגע חמור במיוחד.

ד"ר אריק קרסנטי: כך שלא מדובר כאן ברדיפת האזרחים, אלא בשמירת האינטרס הבסיסי של כל אזרח שחי בעיקר במגזר העירוני.

יגאל ביבי: כיצד השפיע המעבר לדלק נטול עופרת על זיהום האוויר?

יגאל ביבי: בזמנו הוצאו תקנות לממיר קטליטי ברכבים ואני סבור שזה היה צריך להשפיע בצורה משמעותית על זיהום האוויר.

יגאל ביבי: אני לא רואה בתקנות, כפי שמקובל, את עניין הקנסות.

יגאל ביבי: האם זה לא צריך להופיע בתקנות?

מרים פרנקל-שור: זה מופיע בחוק.

יגאל ביבי: האם מדובר בברירת קנס?

יצחק גורן: יש לנו ברירת משפט.

יגאל ביבי: אני סובר שאם רוצים להקל ולא להסתובב בבתי משפט עם עשרות תיקים כאלה, צריך לעדכן את גובה הקנסות, כי קנס של 130 שקלים הוא אפסי למי שמזהם את הסביבה.

יגאל ביבי: על עבירת מהירות מקבלים קנס של 750 שקל.

יגאל ביבי: 130 זה כסף קטן לעומת הקנסות שמוטלים על עבירות מהירות.

יגאל ביבי: היושב ראש צריך לפעול למען שינוי החוק והגדלת הקנסות.

יגאל ביבי: אני חושב שצריך לקבוע כאן ברירות קנס.

יגאל ביבי: אם אדם מזהם הוא צריך לקבל ברירת קנס בסכום משמעותי ואז הוא יחשוב פעמיים.

יגאל ביבי: אני מבין שבעל רכב פרטי לא מקבל סובסידיה מהמדינה, אבל את חברות התחבורה – "אגד" ו"דן" – שהם המזהמים הגדולים ביותר, אפשר לחייב להחזיק פקח שיהיה אחראי על הנושא הזה.

יגאל ביבי: יכול להיות שאותו אדם צריך שימונה בהתייעצות עם המשרד לאיכות הסביבה והוא יצטרך לתת דוחות תקופתיים על מה שהוא עושה.

יגאל ביבי: לא יכול להיות שחברות שמחזיקות אלפי אוטובוסים לא יהיו להם את מכשירי הבדיקה המתאימים והם לא יחויבו למסור דוחות תקופתיים.

יגאל ביבי: לפיכך חסר לי בתקנות האלה סעיף על חברות תובלה ארציות גדולות.

יגאל ביבי: באמצעות התקנות האלה אפשר היה לחייב את החברות להחזיק מכשירים מסוימים, לדווח לשר לאיכות הסביבה וכו'.

יפעת רווה: הקנס הנמוך שהוזכר כאן הוא לפי תקנות התעבורה הקיימות ולא לפי התקנות המוצעות.

יפעת רווה: בתקנות המוצעות עתה עדיין אין ברירת קנס.

יפעת רווה: אנחנו מסכימים שזה צריך להפוך לברירת קנס או ברירת משפט.

דוד אזולאי: מה גובה הקנסות היום?

יפעת רווה: כיום הקנס שבית משפט מטיל על עבירות כאלה הוא עד 150 אלף שקל.

יפעת רווה: בוודאי שצריך להפוך את זה לברירת קנס או לברירת משפט, אבל זה אפשרי רק לאחר שהתקנות מאושרות והמגמה היא לעשות את זה.

יפעת רווה: כיום העונש בחוק הוא 150 אלף שקל ואם זה תאגיד זה פי שניים.

יגאל ביבי: המנכ"ל דיבר על 130 שקלים.

יצחק גורן: חוק מניעת מפגעים אכן קובע קנס של 150 אלף שקל וכפל קנס לתאגיד.

יצחק גורן: היום לא ניתן לתת ברירות משפט על סמך חוק מניעת מפגעים לגבי רכבים שנבדקו בצד הדרך, כי זה מכוח חוק התעבורה, שהקנס שנקוב שם הוא 103 שקלים או 130 שקלים.

יצחק גורן: זה ניתן לאזרח.

לבנת משיח: בשביל זה עושים את התקנות.

מרים פרנקל-שור: מכוח מה יש קנס של 130 שקל?

יצחק גורן: עד היום, כאשר מפקחים שלנו או של משרד התחבורה בדקו רכב בצד הדרך, הם פעלו מכוח חוק התעבורה של משרד התחבורה.

יצחק גורן: על פי החוק הזה ורק על פי החוק הזה אפשר עד היום לתת קנסות למזהמי אוויר מרכב, וזה 103 או 130 שקלים.

יצחק גורן: השינוי המהותי בתקנות האלה שמונחות לפניכם, שהן תקפות מכוח חוק מניעת מפגעים.

יצחק גורן: כאשר התקנות האלה תכנסנה לתוקף אפשר יהיה ללכת לבית משפט ואז הקנס הוא עד 150 אלף שקל או כפל קנס על תאגיד.

יצחק גורן: אבל אנחנו לא רוצים את זה, אלא כבר עכשיו ישנה טיוטה של ברירות משפט.

יצחק גורן: אנחנו קובעים את סעיפי העבירות והבדיקות וגם הקנס יהיה אחר.

דוד אזולאי: מדוע אי אפשר להביא את שני הדברים ביחד – גם את התקנות וגם את ברירות הקנס?

לבנת משיח: על פי החוק קודם צריך לאשר את התקנות ורק אחר שר המשפטים יכול להפוך את התקנות לברירות משפט וזה מובא לאישור ועדה החוקה חוק ומשפט.

דוד אזולאי: תוך כמה זמן זה ייעשה?

יצחק גורן: בתוך שבוע עד עשרה ימים אנחנו יכולים להעביר למשרד המשפטים את הטיוטא והתקנות.

יצחק גורן: לגבי "אגד", "דן" וחברות תובלה גדולות, אני בהחלט מסכים עם מה שאמר חבר הכנסת ביבי.

יצחק גורן: לצערנו הרב אנחנו תקועים עם צווים אישיים ל"אגד" ול"דן" כתוצאה מבעיות שיש לנו עם משרד התחבורה ומהחלטת הפרקליטות שאנחנו חייבים להגיע להסכמה.

יגאל ביבי: אני מציע שבתקנות שמונחות לפנינו יוכנס סעיף שיקנה לשר לאיכות הסביבה כוח, כלומר חיוב גוף ציבורי לעשות כל מיני פעולות בנושא.

יגאל ביבי: השר יכול לחייב את התאגידים להחזיק אדם שיפקח על הנושא, לתת דוחות תקופתיים, להחזיק מכשור מתאים וכד'.

דוד אזולאי: צריך להבחין בין בעל רכב פרטי לבין גופים גדולים שמחזיקים צי רכב גדול.

יצחק גורן: הבחנה כזאת אנחנו נעשה באמצעות קביעת גובה ברירות המשפט.

דוד אזולאי: חבר הכנסת ביבי טוען שחברות גדולות – אוטובוסים או משאיות – צריכות להחזיק אנשים שלהן שיעשו בדיקות שגרתיות.

ציפי איציק: אני מברכת על הרצון הטוב ועל המטרה שמביע פה חבר הכנסת ביבי.

ציפי איציק: אנחנו אכן חושבים שבעיית זיהום האוויר מכלי רכב היא אחת מהבעיות האקוטיות מבחינת איכות סביבה בישראל.

ציפי איציק: אנחנו חושבים שצריך לטפל בזה וצריך להעלות את זה למודעות הציבורית.

ציפי איציק: אני חושבת שצריך להגן על הציבור, מכיוון שיש קשר ישיר - וזה הוכח מדעית – בין זיהום אוויר מכלי רכב לבין תחלואה ותמותה.

ציפי איציק: יש מחקרים שמוכיחים את זה ואכן צריך להגן על בריאות הציבור בהקשר הזה.

ציפי איציק: לגבי הנושא של "אגד" ו"דן" וכלי רכב כבדים אחרים, אכן צריך להתייחס אליהם בצורה ספציפית.

ציפי איציק: במסגרת חוק מניעת מפגעים יש סמכות לשר לאיכות הסביבה להוציא צו אישי כנגד מזהמים, שיש להם אופי מיוחד, ואכן יש טיוטה כזאת שיצאה מהמשרד לאיכות הסביבה, אלא שמשום מה היא לא הבשילה, עקב בעיות תיאום בין משרד התחבורה לבין המשרד לאיכות הסביבה, והצו נגד "אגד" ו"דן" לא נכנס לתוקף.

ציפי איציק: גם בעניין הזה הגשנו עתירה לבג"ץ וכרגע הנושא הזה תלוי ועומד וזה בנוסף לעתירה שהגשנו בנושא הזה.

ציפי איציק: כלומר, מדובר בשני דברים נפרדים שאני חושבת שלא צריך לקשור ביניהם, כי אם נקשור ביניהם למעשה גם הנושא הזה שהוא מאוד חשוב ונותן כלי מאוד חשוב למשרד לאיכות הסביבה לא יקבל תוקף מציאותי.

ציפי איציק: כבר עשר שנים מנסים להוציא את התקנות האלה.

ציפי איציק: בנושא התקנות הספציפיות האלה הגשנו את העתירה שלנו בשנת 1998.

ציפי איציק: משנת 1998 ועד היום התקנות האלה תלויות ועומדות בהתדיינות משפטית בבג"ץ.

ציפי איציק: בג"ץ נתן החלטה, בהתאם להצהרות שני השרים, ובעצם תוך חודשיים אפשר יהיה להתקין אותן.

ציפי איציק: אנחנו חושבים שזה דבר מאוד חשוב במצב שבו תחנות הניטור של המשרד לאיכות הסביבה מודדות אלפי חריגות.

ציפי איציק: יש הרבה מאוד חריגות שנובעות בדיוק מהנושא הזה של זיהום אוויר מכלי רכב.

ציפי איציק: אנחנו חושבים שבריאות הציבור מחייבת לפעול כמה שיותר מהר ולכן צריך לאשר את התקנות האלה ובהקדם.

דוד אזולאי: פקח שנוסע אחר רכב ובודק אותו יכול לשלוח לנהג דוח הביתה?

שולי נזר: רק לגבי עשן שחור.

דוד אזולאי: איך האזרח יכול להתגונן מפני הדוח הזה?

דוד אזולאי: מלבד זאת, אם יתברר שהדלק הוא הגורם המזהם, מה אשמתו של אותו אזרח?

שולי נזר: בעיקרון יש בדיקה שנעשית אחת לשנה בטסט השנתי.

שולי נזר: האזרח יכול לדעת אם הרכב שלו מזהם או לא.

שולי נזר: אם הרכב לא מכוון כמו שצריך או שהמנוע לא בסדר או שהדלק לא בסדר, בטסט השנתי הוא יכול לדעת שהרכב שלו לא בסדר ואז הוא ילך למוסך ויתקן.

שולי נזר: העשן השחור לא נובע רק מהדלק, אלא נובע מצורת נהיגה לא נכונה – מהעמסת יתר, מאי טיפולים, מתחזוקה של האוטו, מהאצה בתדירות מאוד גבוה וכד'.

שולי נזר: הדברים האלה הם בשליטה של הנהג.

דוד אזולאי: אבל מה אם יתברר שהדלק הוא הגורם לזיהום אוויר?

שולי נזר: הדלק אינו הגורם.

שולי נזר: כולנו משתמשים באותו דלק ויש רכבים שמעשנים ויש רכבים שלא מעשנים.

שולי נזר: רכב שלא מתוחזק כמו שצריך או רכב שנוהגים בו לא כראוי, פולט יותר עשן.

דוד אזולאי: צריך לחשוב גם על האזרח.

דוד אזולאי: אם האזרח עשה טסט שנתי והוא עושה את כל הטיפולים הנדרשים ובכל זאת האוטו שלו מעשן, מה הוא יכול לעשות כדי להתגונן מפני קנס כזה שרוצים להטיל עליו?

יצחק גורן: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהאזרח קונה דלק בתחנת דלק מסודרת.

יצחק גורן: אם האזרח קונה דלק בתחנת דלק פיראטית הוא צריך לשלם את המחיר על כך שהוא קונה בתחנת דלק פיראטית.

דוד אזולאי: איך אתה יכול להוכיח את זה?

יצחק גורן: כי הוא קונה דלק לא טוב.

יצחק גורן: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהאזרח קונה דלק בתחנת דלק מסודרת.

יצחק גורן: אם הוא קונה דלק בתחנת דלק מסודרת אנחנו יודעים בדיוק איזה איכויות דלק הוא קונה מבתי הזיקוק או מהיבוא, כי הם צריכים לעמוד בתקן מסוים שמאושר על ידי משרד התחבורה ומינהל הדלק במשרד התשתיות.

יצחק גורן: יחד עם זאת, מאחר שאנחנו נותנים לאזרח ברירת משפט, הוא יכול להתגונן בבית משפט.

יצחק גורן: הרבה פעמים גם פונים אלינו בכתב ומערערים על הקנס.

יצחק גורן: אנחנו בודקים את העניין והאזרח מקבל תשובה.

יצחק גורן: בתקנות האלה יש קביעה לגבי מכשירים מדויקים למדידה.

יצחק גורן: אנחנו רוצים להסתמך יותר ויותר על המכשירים המדויקים ופחות על הרינגלמן.

יצחק גורן: בכל מקרה זה מכשיר נוסף שישנו וחבל לוותר עליו.

ציפי איציק: אפשר לעמוד בתקן עם הדלק הנוכחי.

ציפי איציק: כלומר, אם האזרח עושה את מה שהוא צריך לעשות – משתמש בדלק הקונבנציונלי – הוא יעמוד בתקן.

דוד אזולאי: אבל פקח שנוסע אחר רכב ובודק באמצעות הרינגלמן יכול לתת לו קנס.

ציפי איציק: אם האזרח עושה את מה שהוא צריך לעשות, אין סיבה שהוא לא יעמוד בתקן.

דוד אזולאי: אם אומרים לי שעוצרים את הרכב בצד ובודקים עם מכשיר, אני מקבל את זה, אבל על סמך בדיקה של אדם שנוסע אחרי רכב, זה לא נראה לי.

יצחק גורן: הוא חייב לנסוע אחריו שש דקות.

רחל אדם: אני רוצה להדגיש שהתקנות קיימות כבר הרבה שנים ואנחנו לא ממציאים כאן משהו חדש.

רחל אדם: אנחנו פשוט מאחדים עכשיו את הכל יחד.

מרים פרנקל-שור: אתם עבדתם לפי תקן מבחן הרטרידג'?

שולי נזר: זה בטסט השנתי.

מרים פרנקל-שור: איך התקנות האלה חיות ביחד?

רחל אדם: אנחנו מוותרים על תקנות בריאות העם, כי אנחנו מכניסים אותן פה ולכן זה לא מבחן חדש, אלא מבחן קיים כבר 20 שנה.

מרים פרנקל-שור: אם כך מדוע צריך את התקנות האלה ואי אפשר להמשיך לפי תקנות בריאות העם?

רחל אדם: כי אלה תקנות שמאוד עוזרות לחוק ואנחנו רוצים לאחד את כולן יחד.

דוד אזולאי: לחברות התחבורה יש בדיקות שגרתיות?

חוה בן-ארי: חבר הכנסת ביבי שאל לגבי ההשפעה של הממירים הקטליטיים על הפחתה בזיהום האוויר.

חוה בן-ארי: אם יש היום 1.7 מיליון כלי רכב, אזי כבחצי מיליון כלי רכב יש ממיר קטליטי.

חוה בן-ארי: בדגימות שעשינו לפני שתיקנו את התקנה, בדקנו רכבים עם ממיר ורכבים בלי ממיר והתוצאה היתה ש-100% מכלי הרכב שהיו להם ממירים קטליטיים עמדו בדרישות התקנה.

חוה בן-ארי: כלומר, לא מצאנו אף פסילה של רכב עם ממיר קטליטי.

חוה בן-ארי: נאמר פה בצדק שהנושא של האכיפה לא יכול להיעשות רק על ידי המשרד לאיכות הסביבה ומשרד התחבורה.

חוה בן-ארי: צריך להחליט שזה נושא מאוד חשוב, ולכן גם משטרת ישראל צריכה לאכוף את החוק.

חוה בן-ארי: כמה שנעשה – גם המשרד לאיכות הסביבה וגם משרד התחבורה – זה מעט מאוד ואם לא נחליט שלהוריד את זיהום האוויר בכלי רכב זה בסדר העדיפויות הלאומי, זה יהיה מאוד קשה.

חוה בן-ארי: לגבי פיקוח בחברות תחבורה גדולות – על פי החוק, כל חברה שיש לה יותר מעשרה כלי רכב, צריכה להחזיק קצין בטיחות.

חוה בן-ארי: אני מדברת על כל חברה, בין אם היא מחזיקה רכב פרטי או רכב מסחרי או ציי תובלה, קצין הבטיחות חייב לוודא בין היתר גם את הנושא של זיהום האוויר.

חוה בן-ארי: יכול להיות שמכוח החוק הזה אפשר למנות – ואנחנו לא נתנגד לזה – אדם שיעסוק רק בזיהום אוויר.

חוה בן-ארי: לגבי עומס יתר – למשרד התחבורה יש שני משקלים ניידים ובקרוב יהיה עוד משקל אחד.

חוה בן-ארי: אנחנו מצליחים לשקול כ-45 אלף משאיות בשנה.

חוה בן-ארי: כמובן שאותנו מעניין הנושא של התקינות.

חוה בן-ארי: המשטרה הודיעה לנו שהיא רוכשת שבעה משקלים נוספים.

חוה בן-ארי: למע"צ יש שני משקלים נייחים.

חוה בן-ארי: אין ספק שלעומס יתר יש השפעה ישירה על זיהום האוויר.

חוה בן-ארי: אני רוצה להדגיש שמאז שהתחלנו לשקול ב-1995, רק אלמנט ההרתעה שהיה בהצבת המשקלים בכניסות לנמל, בכניסות למחצבות וביציאות מכל מיני מקומות, הביא לכך שיש ירידה ב-25% של משאיות שנושאות עומס יתר.

חוה בן-ארי: כמובן שזה טיפה בים.

מרים פרנקל-שור: הפקח שנוסע את הרכב ונותן לו דוח, שומר את קרטון הבדיקה למקרה שהאדם ירצה לוודא שהוא אכן תקין?

שולי נזר: הקרטון הזה הוא כלי עזר.

שולי נזר: הפקח שומר את התיעוד.

מרים פרנקל-שור: מה קורה אם האזרח רוצה להוכיח אם הקרטון היה תקין או לא?

שולי נזר: הקרטון נשמר, אבל ברור שהעשן שיוצא מהרכב לא נשמר.

מרים פרנקל-שור: איך זה יעבוד?

מרים פרנקל-שור: אפשר יהיה לקחת את הקרטון לבדיקה?

מרים פרנקל-שור: מה ההגנות שעומדות לאותו אזרח?

שולי נזר: אני לא כל כך מבינה את השאלה.

שולי נזר: הפקח נוסע אחרי רכב, אם הוא מבחין שהרכב מעשן, הפקח מוציא את קרטון הבדיקה החוצה והוא צריך לעקוב כך שלוש דקות מצטברות.

שולי נזר: אם זה מגיע לדרגה שתיים ומעלה אז יש הוכחה ברורה שהרכב מזהם.

שולי נזר: קרטון הבדיקה הוא כלי עבודה שלנו.

מרים פרנקל-שור: איפה נשמר הקרטון הזה?

מרים פרנקל-שור: האם האזרח יכול לבדוק שאכן הקרטון היה תקין בעת ביצוע הבדיקה?

שולי נזר: העשן לא נספג בקרטון.

שולי נזר: הקרטון הוא אמצעי לראיה, כדי לראות אם העשן שחור או לא.

מרים פרנקל-שור: איך אפשר יהיה להוכיח בבית משפט שהבדיקה נעשתה כראוי או לא?

רחל אדם: יש שני עדים שמבצעים את הבדיקה במשך שלוש דקות.

רחל אדם: מדובר באנשים שעברו הכשרה מיוחדת כדי לבצע את הבדיקה הזאת.

מרים פרנקל-שור: אבל יכול להיות שהיה משהו לא תקין בבדיקה הזאת.

מרים פרנקל-שור: זה דומה לעניין מצלמת המהירות שהוכיחו שהיא לא תקינה.

יצחק גורן: עובדה היא שזה נבחן בבית המשפט ואנשים חויבו.

שולי נזר: יש פסיקה של בית המשפט העליון בעניין הזה שאישרה את הבדיקה הזאת.

אבי מושל: לפי תקנות התעבורה רכב שפולט כל עשן שנראה לעין הוא בעצם רכב מזהם.

אבי מושל: הבדיקה הזאת אפילו מקילה על הנהג, כי יש כאן דרגה של העשן הנראה לעין.

שולי נזר: בבדיקה הזאת אנחנו לוקחים את המקטע השחור ביותר ואנחנו לא מתייחסים בתקנות אל אלה שבספק.

רחל אדם: אני רוצה להדגיש שמי שמבצע את הבדיקה עבר השתלמות בקורסים לגבי זה.

דוד אזולאי: אני חושב שגם מבחינת האכיפה וגם מבחינת האזרח הדבר הזה הוא בעייתי, משום שאם מישהו נוסע אחר כלי רכב והוא מחליט שהרכב שלפניו מוציא כמות עשן גדולה והוא נותן לאזרח קנס, אני לא יודע עד כמה האזרח יוכל להתגונן מפני הקנס הזה.

דוד אזולאי: יוצא שהאזרח ברוב המקרים לא מתווכח ומשלם את הקנס כדי לא לבזבז את זמנו.

דוד אזולאי: אני מניח שאם הקנסות יגדלו, האזרח ישלם את המחיר.

דוד אזולאי: אני יכול לקבל מקרים ששוטר עוצר את הרכב ובודקים את הרכב באמצעות מתקן.

יצחק גורן: הפרוצדורה שלנו היא שאנחנו נוסעים אחרי הרכב.

יצחק גורן: המפקח והשוטר נוסעים אחרי הרכב ובודקים את העשן הנפלט באמצעות החלונית בקרטון הבדיקה.

יצחק גורן: לאחר שמסתבר שהרכב עבר עבירה, עוצרים אותו ונותנים לו את ברירת המשפט.

מרים פרנקל-שור: זה במקרה שיש שוטר.

מרים פרנקל-שור: אם אין שוטר אי אפשר לעצור את הנהג.

יצחק גורן: אם אין שוטר אנחנו לא עושים את הבדיקה.

מרים פרנקל-שור: נאמר שאם אין שוטר לא עוצרים את כלי הרכב, אלא שולחים דוח הביתה.

לבנת משיח: זה כמו שנעשה במצלמות מהירות.

יצחק גורן: זה עובד כך הרבה שנים וזה עמד כמה פעמים במבחן בית המשפט.

דוד אזולאי: לאן מגיעים הקנסות?

יצחק גורן: למשרד האוצר.

לבנת משיח: הקנסות עוברים לקרן לשמירת הניקיון לפי חוק מניעת מפגעים.

יצחק גורן: עד עכשיו הקנסות עברו למשרד האוצר ולפי התקנות האלה הקנסות האלה ילכו לקרן לשמירת הניקיון ששייכת למשרד לאיכות הסביבה, שמיועדת לאיכות הסביבה בכלל ולא רק למזהמים מכלי רכב.

מרים פרנקל-שור: מה התקנות האלה באות לשפר על תקנות בריאות העם (פליטת זיהום מרכב)?

רחל אדם: אנחנו לוקחים את התקנות הקיימות, כי אנחנו רוצים לאחד, כדי שהאזרח ידע בדיוק מה אנחנו מצפים מאוד.

מרים פרנקל-שור: למעשה אתם מבטלים את תקנות בריאות העם (פליטת זיהום מרכב) ומתקינים תקנות חדשות – מניעת מפגעים (זיהום אוויר מכלי רכב בדרך).

מרים פרנקל-שור: מה בתקנות בריאות העם לא ענה לכם על הצורך ולכן מצאתם לנכון לתקן את התקנות למניעת מפגעים?

יצחק גורן: תקנות התעבורה מאפשרות לבדוק רק CO ועשן.

יצחק גורן: התקנות האלה מאפשרות לנו לבדוק מגוון הרבה יותר רחב של מזהמים.

יצחק גורן: כמו כן התקנות האלה מאפשרות לנו להכניס את חובת הבדיקות במכשירים מדויקים על חשבון המכשירים הפחות מדויקים.

יצחק גורן: התקנות האלה גם מאפשרות לנו להסמיך עובדים שלנו לביצוע פיקוח, וזה בניגוד למה שהיה בעבר.

יצחק גורן: התקנות האלה גם מאפשרות לנו להוציא ברירות משפט בניגוד למה שהיה בעבר.

מרים פרנקל-שור: עדיין אין כאן ברירות משפט.

יצחק גורן: לאחר שהן יאושרו זה יאפשר לנו לבקש את ברירות המשפט.

יצחק גורן: לפיכך, מבחינתנו התקנות האלה שונות בצורה מהותית ממה שהיה וזה שיפור דרסטי לעומת מה שקיים היום.

יצחק גורן: דרך אגב, היום אנחנו בודקים על פי תקנים משנת 1981.

שרית זוכוביצקי: כאשר התחילו בתיקון התקנות האלה חשבנו ללכת על דרך משותפת, אבל רק מחמת בעיה משפטית – בעיה עונשית – הלכנו על תקנות שהם רק של איכות סביבה.

שרית זוכוביצקי: לכן אני מבקשת שכל תיקון בתקנות יהיה בהסכמה של משרד התחבורה.

שרית זוכוביצקי: זה אומנם לא כתוב בתקנות, אבל זה הסיכום שהגענו אליו.

מרים פרנקל-שור: למה הוועדה צריכה להיכנס לזה אם זה בהסכמת שר התחבורה או לא?

מרים פרנקל-שור: החוק לא מחייב את זה.

שרית זוכוביצקי: החוק לא מחייב, אבל היה סיכום בין המשרדים.

יצחק גורן: לא היה סיכום כזה.

מרים פרנקל-שור: זה עניין ממשלתי ולא עניין של הוועדה.

לבנת משיח: יש הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה שקובעות כיצד עושים חקיקת משנה כאשר משרדים שונים מעורבים באותו נושא.

לבנת משיח: לכן יש צורך בהתייעצות והמשרד לאיכות הסביבה לא יוכל לשנות את התקנות האלה מבלי להתייעץ עם משרד התחבורה.

מרים פרנקל-שור: אין צורך שהוועדה תיכנס לעניין הזה.

יפעת רווה: גברת פרנקל-שור שאלה מדוע מבוטלות תקנות בריאות העם.

יפעת רווה: אחת הבעיות שהועלו היתה שיש באותו נושא של זיהום אוויר מכלי רכב תקנות מכל מיני גופים שונים.

יפעת רווה: זה נראה לנו בלתי סביר ולכן נראה נכון לאחד את זה מכוח חוק אחד.

מרים פרנקל-שור: אבל בסופו של דבר מבוטלות רק תקנות בריאות העם.

מרים פרנקל-שור: אני אקרא את התקנות.

מרים פרנקל-שור: הגדרות – 1.

מרים פרנקל-שור: "בתקנות אלה - "האצה חופשית" – "שיטת בדיקה הכוללת האצת מנוע כלי רכב שאינו בתנועה וגלגליו אינם נעים, כמתואר בהנחיית הקהילה האירופית EC/96/96; "הנחיית הקהילה האירופית" – "הנחיה מהנחיות של הקהילה האירופית שעניינן, בין היתר, קביעת דרישות טכניות והנדסיות אחידות לרכב, המופקדות לעיון הציבור באגף איכות אוויר במשרד לאיכות הסביבה בירושלים ובאגף הרכב במשרד התחבורה בתל-אביב; "לוח רינגלמן זעיר" – "לוח המשמש למדידת דרגת השחור של עשן ומהווה הקטנה מצולמת של לוח רינגלמן שנתפרסם במסגרת מסמך 8333 של ה- BUREAU OF MINES של ארצות הברית בחודש מאי 1967, והמופקד לעיון הציבור במשרד לאיכות הסביבה ובלשכות המחוזיות שלו; "מעבדה מוסמכת" – כהגדרתה בתקנות התעבורה, התשכ"א-1961 (להלן – תקנות התעבורה); "ערך בליעת האור" – ערך למדידת חסימת מעבר האור , הנמדד ביחידות למטר (m-1), על פי הנחיית הקהילייה האירופית שמספרה EC/96/96; "רכב" – "כמשמעותו בפקודת התעבורה".

מרים פרנקל-שור: תקנה 2 - "פרשנות" – "מונחים אחרים בתקנות אלה תהיה להם המשמעות שיש להם בתקנות התעבורה אלא אם כן משתמעת כוונה אחרת".

מרים פרנקל-שור: תקנה 3 - "שלמות מערכת הפליטה" – "לא ינהג אדם ברכב אלא אם כן מערכת פליטת הגזים מהרכב שלמה, וברכב דיזל מדגם יצור הכולל מגופת עופרת במשאבת ההזרקה – משאבת ההזרקה חתומה במגופת עופרת".

מרים פרנקל-שור: תקנה 4 - "איסור זיהום אוויר בלתי סביר מרכב" – "לא יגרום אדם זיהום אוויר בלתי סביר מרכב".

מרים פרנקל-שור: "לעניין תקנות אלה זיהום אוויר בלתי סביר מרכב הוא כל אחד מאלה: "תכולת חד תחמוצת הפחמן (CO) בגזים הנפלטים מצינור הפליטה של רכב המונע במנוע בנזין עולה על הערכים המפורטים בתקנה 318א(א) ו-(ב) לתקנות התעבורה; "ערך בליעת האור של עשן הנפלט מצינור הפליטה של רכב המונע במנוע דיזל, בבדיקה בהאצה חופשית, עולה על 3.0 יחידות למטר (m-1); "גוון העשן הנפלט מקצה צינור הפליטה של כלי הרכב, הנראה לעין, עולה על דרגה 2 בלוח רינגלמן זעיר במשך שלוש דקות מצטברות לפחות בפרק זמן שאינו עולה על שעה".

נחמיה אבנרי: אלה שלושה תנאים מצטברים או אחד מהם?

מרים פרנקל-שור: כתוב כל אחד מהם.

שולי נזר: אלה לא תנאים מצטברים.

נחמיה אבנרי: אני סבור שנכון יהיה להוסיף "או אחד מאלה".

יצחק גורן: זה מקובל עליי.

מרים פרנקל-שור: כך, ברגע שהוא עונה על קריטריון אחד הוא כבר נכנס למסגרת.

מרים פרנקל-שור: תקנה 5 – "בדיקת פליטת CO מרכב בנזין" – "בדיקת תכולת חד תחמוצת הפחמן כאמור בתקנה 4(ב)(1), תבוצע בהתאם להנחיית הקהילייה האירופית EC96/96 ובמיכשור בהתאם להנחיה האמורה, שאישרה מעבדה מוסמכת".

מרים פרנקל-שור: תקנה 6 – "בדיקת פליטת עשן מרכב דיזל" – "בדיקת ערך בליעת האור של העשן תבוצע בשיטת האצה חופשית על פי הנחיית הקהילייה האירופית EC/96/96, ובמיכשור בהתאם להנחיה האמורה, שאישרה מעבדה מוסמכת".

מרים פרנקל-שור: תקנה 7 – "בדיקת גוון עשן לפי לוח רינגלמן זעיר" – "שיטת הבדיקה של גוון עשן לפי לוח רינגלמן זעיר, תהיה מעקב אחר הרכב, ממרחק שאינו עולה על 100 מטרים, והשוואה אגב צפייה חזיתית בין גוון העשן הנפלט מהרכב לבין דרגת השחור המתאימה בלוח רינגלמן זעיר שבידי בודק מורשה או מפקח כאמור בתקנה 8, והפעלת שעון עצר קומולטיבי כל אימת שהפליטה עולה על דרגת 2 בלוח רינגלמן זעיר".

נחמיה אבנרי: אני חושב שזו צריכה להיות הבדיקה הראשונית ולא הבדיקה המכרעת, הרי הבדיקה לא נעשית במדבר יהודה כאשר נוסעים שם שני רכבים אחד אחרי השני והמקום נקי מזיהום אוויר.

נחמיה אבנרי: אם נוסעים בכביש שיש בו מקורות מזהמים נוספים, צריך לפני שרושמים את הדוח על הרכב הספציפי לוודא שזה בא ממנו ולא מרכב שלפניו או לצדו.

יצחק גורן: האגזוז הוא אגזוז אישי.

נחמיה אבנרי: אם נוסעים בכביש חמישה רכבים, והרכב של המשרד לאיכות הסביבה נוסע אחרי רכב וחושד שממנו נפלט עשן - -

יצחק גורן: הוא לא חושד, הוא רואה את העשן הנפלט מהאגזוז.

נחמיה אבנרי: צריך לראות את העשן בעין?

יצחק גורן: בוודאי.

נחמיה אבנרי: אז בשביל מה צריך את המדידה הזאת.

שולי נזר: אלה שתי צורות מדידה.

יצחק גורן: בעולם התחבורתי המנועים השתכללו.

יצחק גורן: כתוצאה מזה, מה שהיה פעם עשן שחור כבד, היום בגלל יעילות השריפה העשן הזה הולך ונעלם והופך להיות לחלקיקים תת-מקרונים שלא רואים אותם ולכן צריך את המכשירים המדויקים.

יצחק גורן: מכשיר הרינגלמן, שהוא משנות ה-60, נוצר כאשר המנועים היו פחות טובים, אבל מאחר שעדיין יש הרבה מנועים כאלה רואים את העשן השחור.

יצחק גורן: לכן זה בא אחד עם השני ולא אחד במקום השני.

נחמיה אבנרי: אם נוסעות שתי משאיות, איך אפשר לדעת למי שייך העשן?

יצחק גורן: אתה רואה איזה אגזוז פולט את העשן.

יצחק גורן: אם הבודק לא רואה עשן הוא לא יכול לתת דוח.

יצחק גורן: אם יש בעיה, אני מוכן שיהיה כתוב שבבדיקות מיקרו רינגלמן הקנס יינתן ישירות לנהג ולא יישלח הביתה.

רחל אדם: אני מציעה לא לשנות את הקיים.

רחל אדם: זה דבר שקיים שנים ואנחנו לא משנים כאן כלום.

דוד אזולאי: מדוע לא לתת את הדוח באופן אישי לנהג, כדי למנוע את כל אי ההבנות העלולות להיווצר כתוצאה מזה?

מרים פרנקל-שור: אני חושבת שאם אין שוטר, אין להם סמכות לעצור את הרכב בצד הדרך.

לבנת משיח: אם הם לא מסוגלים לעשות את הבדיקה והם שולחים ברירת משפט – כאשר יהיו ברירות משפט – האדם יכול להתגונן נגד זה.

לבנת משיח: אני לא מציעה לעשות דינים מיוחדים לצורך החיוב הספציפי הזה.

דוד אזולאי: האם יש בעיה למסור את הדוח לנהג?

שולי נזר: נצטרך לעצור אותו בצד הדרך ולזה אנחנו צריכים שוטר.

שולי נזר: זה מאבד את כל היעילות של הרינגלמן.

לבנת משיח: החוק קובע שאפשר למסור דוח לאדם ביד או שאפשר לשלוח לו לאחר מכן.

לבנת משיח: אני לא יכולה לשנות את הדינים בגלל הדבר הספציפי הזה.

לבנת משיח: אם הבדיקה תקפה, אין בעיה עם זה, ואם הבדיקה לא תקפה אדם יכול לפסול אותה.

דוד אזולאי: את מתכוונת שהוא יכול לפסול את הבדיקה בבית המשפט?

לבנת משיח: בוודאי.

דוד אזולאי: אנחנו יודעים איך מתנהלים בבית המשפט דיונים על דוחות תאונה.

דוד אזולאי: אם הייתם בבית המשפט יכולתם לראות איך זה מתנהל ואיך אפילו לא שומעים את האזרח.

דוד אזולאי: נותנים לו את הדוח ושולחים אותו הביתה ואפילו לא נותנים לו להתגונן.

לבנת משיח: גם אם נותנים לאזרח את הדוח ביד, הוא לא יכול לתקוף באותו רגע את מה שמראים לו.

דוד אזולאי: אני חושב שהאזרח צריך לקבל את הדוח ביד ולא מקובל עליי שהוא יקבל את הדוח הביתה.

דוד אזולאי: בשביל 130 שקל האזרח לא ילך לבית המשפט, יפסיד יום עבודה ויעמוד בתור.

לבנת משיח: עד כמה שאני יודעת לפי התקנות החדשות לא יטילו קנס של 130 שקל בלבד, אלא הרבה יותר.

עידית הוד-אלמוג: מרכז שלטון מקומי תומך בחקיקה הזאת.

עידית הוד-אלמוג: לגבי הבדיקה הזאת אני סבורה שלא צריך להיות שום חשש לגבי זה ששולחים את הדוח הביתה.

עידית הוד-אלמוג: צריך לזכור שבנושא הניקיון אם אדם משליך פסולת מהרכב שלו כבר אפשר לקחת את מספר הרכב שלו ולשלוח לו דוח.

עידית הוד-אלמוג: לא מדובר כאן בפקחים של המשרד לאיכות הסביבה, אלא נאמני ניקיון שהם אנשים שלא עברו הכשרה וכו'.

עידית הוד-אלמוג: פה מדובר בפקח שקיבל הסמכה לעשות את אותו מבחן.

עידית הוד-אלמוג: אני לא חושבת שצריך לעצור את הרכב, כדי לתת לנהג דוח, כי זה לא משנה אם הוא מקבל את הדוח ביד או בדואר.

עידית הוד-אלמוג: זה כלי אכיפה מאוד חשוב וחבל לוותר עליו.

מרים פרנקל-שור: "תקנה 8 – "בודקים" – "בדיקות כאמור בתקנות 5, 6 ו-7 יבוצעו על ידי - "בוחן רכב כהגדרתו בפקודת התעבורה; "מפקח שהשר לאיכות הסביבה הסמיכו לפי החוק; "לא יבצע בוחן רכב או מפקח בדיקות כאמור בתקנות אלה, אלא אם כן – "לענין תקנות 5 ו-6 – קיבל הכשרה בהתאם לתוכנית הכשרה שקבע שר התחבורה או מי שהוא הסמיכו לכך; "לעניין תקנה 7 – קיבל הכשרה בהתאם לתוכנית הכשרה שקבע השר לאיכות הסביבה או מי שהוא הסמיכו לכך".

דוד אזולאי: המפקח שעושה את הבדיקה נוסע ברכב לבד?

שולי נזר: לא, כי הוא לא יכול גם לנהוג וגם לעשות את הבדיקה.

שולי נזר: יש בדרך כלל שני אנשים – אחד שנוהג ואחד שמבצע את הבדיקה.

דוד אזולאי: זה לא כתוב כך בתקנות.

שולי נזר: זה לא צריך להיות כתוב בתקנות, כי אי אפשר גם לנהוג וגם לעשות את הבדיקה.

שולי נזר: אנחנו לא נסכן את העובדים שלנו.

דוד אזולאי: אני חושב שכדאי שהנקודה הזאת תובהר בתקנות – שיהיו שניים ברכב שמבצע את הבדיקה – ואז אפשר לוותר על האפשרות שהנהג יקבל את הדוח ביד.

שולי נזר: אפשר לכתוב שהמפקח לא ינהג ברכב.

מרים פרנקל-שור: זה תמיד או בוחן או מפקח?

יצחק גורן: צריך להיות או בוחן או מפקח או שוטר.

לבנת משיח: אני מציעה לא להזכיר רק "מפקח", כי יש גם בודק מורשה.

עידית הוד-אלמוג: לדעתי אסור לנהוג ברכב ולעשות עוד משהו.

עידית הוד-אלמוג: אסור לאכול ולנהוג וכו'.

עידית הוד-אלמוג: האיסור הזה כתוב בחוק.

יפעת רווה: לפי תקנות התעבורה ממילא אסור לנהג לעשות עוד פעולות.

יפעת רווה: לכתוב במקום אחר שאסור לו לעשות משהו אחר, זה לא אפשרי.

מרים פרנקל-שור: אנחנו נבדוק את זה ואם אפשר להוסיף נוסיף או שנעשה הפניה כלשהי ונכתוב שזה בהתאם לתקנות התעבורה.

נחמיה אבנרי: יש אי התאמה בין תקנה 7 ל-8 .

נחמיה אבנרי: בתקנה 7 כתוב "בודק מורשה או מפקח" ובתקנה 8 כתוב "מפקח או בוחן רכב".

נחמיה אבנרי: "בודק מורשה" זה מושג שלא מוגדר פה בתקנות.

חוה בן-ארי: יש מפקח ויש בוחן, ולכן צריך לתקן את זה.

מרים פרנקל-שור: במקום "בוחן" צריך להיות "בודק מורשה"?

מרים פרנקל-שור: אפשר לכתוב "בוחן" כהגדרתו בפקודת התעבורה.

מרים פרנקל-שור: מי זה המפקח?

מרים פרנקל-שור: ב-8(א)(2) צריך להיות "מפקח או בודק מורשה"?

שולי נזר: בסעיף 7 צריך למחוק את המילים "בודק מורשה" ולהשאיר "מפקח".

חוה בן-ארי: מה זה "בודק מורשה"?

רחל אדם: "בודק מורשה" זה מה שמופיע בתקנות הקיימות.

יצחק גורן: אם כבר, בסעיף 7 צריך להיות כתוב גם "בוחן רכב" וגם "מפקח".

חוה בן-ארי: בהחלט לא.

חוה בן-ארי: אנחנו לא בודקים בשיטת רינגלמן.

יצחק גורן: לא אמרתי שאתם בודקים, אבל אנחנו בודקים ולנו יש גם בוחני רכב.

מרים פרנקל-שור: מכוח מה?

יצחק גורן: מכוח זה שאנחנו מגייסים משטרה ובמשטרה יש בוחני רכב.

חוה בן-ארי: זה שוטר.

יצחק גורן: שוטר שהוא בוחן רכב.

חוה בן-ארי: אז הוא יהיה מפקח.

יצחק גורן: זה בסדר.

שולי נזר: זה לא בסדר, כי זה מוריד לנו את היחידות הסביבתיות.

מרים פרנקל-שור: ההסמכה של אותו אדם היא לפי חוק למניעת מפגעים ?

יצחק גורן: כן.

שולי נזר: אנחנו רוצים שיהיה כתוב "בוחן רכב או מפקח", בגלל היחידות הסביבתיות.

חוה בן-ארי: הבדיקה על פי שיטת רינגלמן דורשת הכשרה.

חוה בן-ארי: עשינו הבחנה בין בוחן רכב מורשה, שעושה בעצם את כל ההכשרה לעשות מה שעושים בטסט ומלמדים אותו גם לבדוק עשן במכון רישוי.

חוה בן-ארי: מבחינתי, זה שעומד בדרך הוא בוחן רכב שיודע לעשות את כל הבדיקות במכון הרישוי וגם בדרך.

חוה בן-ארי: בשיטת ההדרכה שלנו אין לנו הדרכה לשיטת רינגלמן.

שולי נזר: זה רק נותן אופציה שאותו בוחן רכב יוכל לעבור הכשרה על ידי המשרד לאיכות הסביבה.

חוה בן-ארי: אני רק רוצה לבדוק שזה לא מחייב אותנו לעשות את הבדיקה הזאת.

חוה בן-ארי: אני רוצה שיהיה ברור שמשרד התחבורה לא מכשיר את הבוחנים לבדוק ברינגלמן.

חוה בן-ארי: שלא יעלה מהתקנה שמחר בוחן של משרד התחבורה יידרש לדעת לבדוק ברינגלמן, כי אין לנו תוכנית הכשרה כזאת.

יצחק גורן: את עושה משום דבר עניין ענק.

יצחק גורן: להכשיר ברינגלמן זה כמה שעות הכשרה, אם בכלל צריך.

יצחק גורן: אבל אנחנו לא מבקשים את זה.

מרים פרנקל-שור: אם כותבים כאן שבוחן רכב יוכל לעשות בדיקת רינגלמן, בוחן הרכב של משרד התחבורה יצטרך לעבור הכשרה.

יצחק גורן: הוא לא מחויב לעשות את זה.

שולי נזר: בתקנה 8(ב)(2) כתוב שבוחן רכב לא יבצע בדיקות לעניין תקנה 7 – שזה בדיקת רינגלמן – רק אם הוא קיבל הכשרה בהתאם לתוכנית ההכשרה שקבע השר לאיכות הסביבה.

מרים פרנקל-שור: לדעתי תקנה 8 בסדר, אבל בתקנה 7 במקום "בודק מורשה" צריך לכתוב "בוחן רכב".

רחל אדם: מה לגבי הבקשה של יושב ראש הוועדה שצריך לכתוב שצריכים להיות שניים כאשר מבצעים את הבדיקה בשיטת רינגלמן?

מרים פרנקל-שור: אני אבדוק אם צריך את זה.

דוד אזולאי: אני מציע שהתיקונים הסופיים ייעשו על ידי היועצת המשפטית של המשרד לאיכות הסביבה והיועצת המשפטית של הוועדה.

דוד אזולאי: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.