ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 206, 2000-12-25 12:45

דוד אזולאי: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות, התש"ס-2000 (פ/1364), מעובדת לאחר הערות והסכמות עם משרדי הפנים, האוצר והמשפטים, של חברת הכנסת יהודית נאות.

דוד אזולאי: הגענו לסעיף 11.

יהודית נאות: עו"ד אביטל שטרנברג אומרת שאנחנו בסעיף 10(2).

יהודית נאות: אז בואו נעבור על זה מהר כדי שלא יהיו אי-הבנות.

יהודית נאות: אנחנו נעצרנו בנושא של הרכב מועצות.

יהודית נאות: בסעיף 11 אני מדברת על ועדות רשות.

יהודית נאות: החוק קובע היום שהרכבן של ועדות הרשות יהיה תואם ככל האפשר את ההרכב הסיעתי של המועצה.

יהודית נאות: ועדות רשות כמו ועדה לאימוץ חיל הים, ועדת תרבות, ועדת חינוך (הוועדה למעמד הילד תהפוך לוועדת חובה, כי יש הצעת חוק של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי ועוד מעט גם ועדה לסמים תהיה ועדת חובה, על-פי תיקון של חבר הכנסת טלב אלסאנע).

יהודית נאות: בכל ועדות הרשות האחרות כתוב ההרכב הסיעתי הכולל שלהן.

יהודית נאות: ראש רשות שלא רוצה לתת בוועדת החינוך ובוועדת התרבות ייצוג לאופוזיציה שם את כל נציגי האופוזיציה למשל בוועדת אימוץ חיל הים - וזה קרה - וועדת אימוץ חיל הים לא מתכנסת אפילו פעם אחת.

יהודית נאות: ההצעה היא שבכל ועדה וועדה, כמו בכנסת, ההרכב יהיה תואם, ככל האפשר, את ההרכב הסיעתי של המועצה.

עמי בן-דרור: אלא אם כן תפני לסעיף 10, האומר שאפשר למנות ממלא מקום.

יהודית נאות: סעיף 10 מדבר על ועדות חובה.

עמי בן-דרור: גם פה.

עמי בן-דרור: אם את רוצה לחתור לאותו מפתח, את צריכה לתת את האפשרות הזאת.

יהודית נאות: מה זה ועדת רשות?

יהודית נאות: למשל ועדת חינוך.

יהודית נאות: כמעט בכל הרשויות יש ועדת חינוך.

יהודית נאות: מי יהיה יושב-ראש הוועדה?

יהודית נאות: כדי לשמור על הקשר בין מועצת הרשות לוועדות הרשות מתמנה כיושב-ראש חבר מועצה.

יהודית נאות: החוק היום קובע ש-25% לפחות יהיו חברי מועצה.

יהודית נאות: אבל הם לא באים לישיבות.

יהודית נאות: בא אחד וזה הופך לפיאסקו.

יהודית נאות: לחברי המועצה יש את ועדות החובה והם בקושי מספיקים.

יהודית נאות: אסור לשכוח שאלה אנשים שפועלים בהתנדבות והם לא יכולים להתרוצץ גם בוועדת הרווחה ובוועדת הנוער וכן הלאה.

יהודית נאות: אגב, זה כמו צילום מצב של הכנסת.

יהודית נאות: העובדה שהוועדות הן כל-כך גדולות וחבר כנסת אחד רשום לפחות בשתי ועדות גורמת לכך שבהכרח בשעה מסויימת אתה נעדר ממקום מסויים.

יהודית נאות: מי שהוא מצפוני, זה מפריע לו.

יהודית נאות: אני לא רוצה שירשמו לי מינוס בוועדה אחרת אבל אני לא יכולה לדלג.

יהודית נאות: ההצעה היא שיושב-ראש ועדה יהיה חבר מועצה.

דוד אזולאי: האם יש בעיה עם זה?

עמי בן-דרור: אין בעיה.

יהודית נאות: לא היו התנגדויות.

יהודית נאות: יושב-ראש ועדה חייב להיות חבר מועצה אולם חברי הוועדה רשאים להיות אנשי ציבור.

דוד אזולאי: האם לא צריכה להיות איזה מיכסה מינימלית?

יהודית נאות: איך תקבע כמה?

יהודית נאות: נגיד שהמועצה מחליטה שזה 31 חברים.

יהודית נאות: ברוב הוועדות ההרכב הוא כמו במועצה.

יהודית נאות: איך תחלק את החברים?

יהודית נאות: בהתאם להרכב הסיעתי.

דוד אזולאי: האם בכל אחת מהוועדות צריכים להיות חברים מינימום של חברי מועצה?

יהודית נאות: את זה בדיוק אני מוחקת, את ה-25%.

יהודית נאות: הסברתי שחברי מועצת העיר לא באים לוועדות הרשות האלה.

דוד אזולאי: לכן את רוצה שיהיו אנשי ציבור באותן ועדות רשות ובלבד שיושב-ראש הוועדה הוא חבר מועצה.

דוד אזולאי: סעיף 11

לפקודה יבוא: "162.

לפקודה יבוא: ועדה של המועצה, כאמור בסעיף 150, שלא נקבע לה הרכב מיוחד בפקודה זו או בחוק אחר, יהיה אחד לפחות מחבריה חבר המועצה," - פה הכוונה היא ליושב-ראש - "והשאר בעלי זכות להיבחר לחברי מועצה, שאינם פסולים לפי סעיף 120, ושעליהם המליצו הסיעות המרכיבות את המועצה (להלן - מומלצי הסיעות), ובלבד שההרכב הסיעתי של כל אחת מהועדות כאמור, כולל מומלצי הסיעות, יהיה תואם, ככל שניתן, את ההרכב הסיעתי של המועצה".

לפקודה יבוא: "

אביטל שטרנברג: את לא רוצה לציין שהוא יהיה היושב-ראש?

דוד אזולאי: זה לא מופיע כאן.

דוד אזולאי: לכן אני מציע לומר "יהיה אחד לפחות מחבריה חבר המועצה, שהוא יהיה היושב-ראש".

יהודית נאות: מקובל.

יהודית נאות: לזה היתה הכוונה.

יהודית נאות: סעיף 12 עוסק בסעיף 167 לפקודה, שמונה מי הם אותם עובדי רשות בכירים שחייבים להיות בכל מועצה.

יהודית נאות: עד היום בפקודת העיריות אין את המלה "מנכ"ל".

יהודית נאות: כתוב "מזכיר" אבל אין "מנכ"ל".

יהודית נאות: ההצעה שלנו אומרת שזה יהיה "או מזכיר או מנכ"ל".

יהודית נאות: אנחנו לא רוצים להוסיף עוד תקנים של פקידות בכירה אבל חייבים באיזה מקום היום, במאה ה-21, להכניס את המלה "מנכ"ל" בעיריה.

דוד אזולאי: ומה קורה בכל הרשויות המקומיות שיש בהן מנכ"ל?

ישראל שפיצר: מאצילים להם את הסמכות של המזכיר.

דוד אזולאי: אבל יש רשויות שיש להן גם מזכיר וגם מנכ"ל.

ישראל שפיצר: רק מעל 80,000 תושבים, מעל מכסה מסויימת, שהמזכיר חייב למלא את הצד הסטטוטורי שהמנכ"ל לא עוסק בו.

יהודית נאות: אני לא משנה את הקריטריונים של משרד הפנים.

יהודית נאות: אני רק אומרת שתהיה חובה: או מזכיר או מנכ"ל.

יהודית נאות: אני לא מחייבת את שניהם.

אביטל שטרנברג: בשל התפקידים הסטטוטוריים של המזכיר, האם אנחנו לא נצטרך למנות גם מישהו שיהיה מזכיר?

יהודית נאות: לא בהכרח.

ישראל שפיצר: אולי יצטרכו, במקומות שבהם מופיע מזכיר בתפקיד הסטטוטורי, ויש שני נושאים שהמזכיר עוסק בהם סטטוטורית כשומר החותם, אולי שם יצטרכו להוציא צו.

אביטל שטרנברג: יכול להיות שבכל מקום שמופיע "מזכיר" יהיה "מזכיר או מנכ"ל".

דוד אזולאי: זה נשמע לי יותר סביר.

דוד אזולאי: או שפעם אחת ולתמיד תורידו את הנושא של המזכיר ונלך על המנכ"ל.

ישראל שפיצר: אין לכך הצדקה בישובים קטנים כמו כפר שמריהו או כנרת.

דוד אזולאי: אולי אפשר לקבוע איזה קריטריון.

עמי בן-דרור: יש מקומות שבהם יש אינטרס לשמירה על איזון בין שלושת התפקידים הבכירים: מזכיר, גזבר ומהנדס, שאף אחד מהם לא יהיה המנכ"ל.

עמי בן-דרור: לכן צריך להשאיר את המזכיר.

עמי בן-דרור: אם רוצים באמת למנות אחד שיהיה המנהל הכללי, הוא יכול למלא גם את הפונקציה של מזכיר אבל הוא המנהל הכללי של הרשות.

ישראל שפיצר: אנחנו מדברים על פקודת העיריות.

ישראל שפיצר: למעשה אנחנו מדברים רק על העיריות.

ישראל שפיצר: מועצות מקומיות לא נכללות בזה.

ישראל שפיצר: הן מוזכרות בסעיף 139(ב) ושם מופיע המזכיר.

ישראל שפיצר: שם עוד לא הכנסנו בכלל את המלה מנכ"ל.

יהודית נאות: גם בפקודה לא הכנסתם.

יהודית נאות: זאת הנקודה.

יהודית נאות: הסעיף היום אומר כך: "מועצה רשאית, ולפי דרישת הממונה חייבת, למנות לעיריה אנשים ראויים למשרות הנקובות להלן, כולן או מקצתן, והן: מזכיר..." - ואני רוצה לתקן ולומר "מזכיר או מנכ"ל".

יהודית נאות: אני רוצה להכניס בחובה הסטטוטורית את המלה מנכ"ל.

יהודית נאות: המועצה רשאית או חייבת.

דוד אזולאי: זה לא יחול על מועצות מקומיות.

אביטל שטרנברג: השאלה אם זה המקום היחידי שצריך להגיד בו בפקודת העיריות "מזכיר או מנכ"ל".

יהודית נאות: אין יותר מקומות.

יהודית נאות: אני לא מכירה.

מרים פרנקל-שור: בתוספת השניה למשל לפקודת העיריות בסעיף 6(א) כתוב "לא ....

מרים פרנקל-שור: על ישיבה במועד שנקבע ... על-ידי מזכיר העיריה".

מרים פרנקל-שור: צריך לעשות איזה שינוי לכל האורך.

יהודית נאות: צריך להבהיר שאם יש מנכ"ל אז תפקידי המזכיר עוברים למנכ"ל.

מרים פרנקל-שור: צריך לעשת סקירה - ואני אעשה את זה לקראת הישיבה הבאה - בכל מקום שבו יש מזכיר.

מרים פרנקל-שור: השאלה היא האם הוועדה רוצה במקום שאין מזכיר ויש מנכ"ל להעביר לו את הסמכויות.

דוד אזולאי: כדאי לראות איפה זה.

דוד אזולאי: אל תלכי על דבר גורף, כשאת לא יודעת מתי יש סמכויות למזכיר ומתי למנכ"ל.

מרים פרנקל-שור: האם בכל עיריה בה יש מנכ"ל יש גם מזכיר?

דוד אזולאי: יש הרבה רשויות שיש להן את שתי הפונקציות.

ישראל שפיצר: אין.

ישראל שפיצר: רק בודדים.

ישראל שפיצר: יש לך מנכ"ל שהוא המזכיר.

ישראל שפיצר: עד 80,000 תושבים אנחנו לא מאפשרים, למעט במקום אחד, שם יש מזכיר שעובד כבר 30 שנה ואני לא אשלח אותו הביתה בגלל שמינו מנכ"ל.

ישראל שפיצר: זה המקרה החריג.

ישראל שפיצר: בעקרון אנחנו לא מאפשרים את שניהם.

ישראל שפיצר: או מזכיר או מנכ"ל.

אביטל שטרנברג: איך מי שהוא מנכ"ל לוקח את הסמכויות הסטטוטוריות האלה?

ישראל שפיצר: הוא קורא לעצמו מנכ"ל אבל את כל סמכויות המזכיר הוא שומר בידיו.

ישראל שפיצר: למעשה אין מזכיר.

ישראל שפיצר: הוא אומר שהוא המזכיר.

אביטל שטרנברג: לכן בכל מקום שיש סמכויות סטטוטוריות צריך להגיד "מזכיר או מנכ"ל".

יהודית נאות: נכון, צריך לבדוק בכל הפקודה האם יש מקום לכתוב "מזכיר או מנכ"ל".

עמי בן-דרור: אני חושב שהגיע הזמן שיוגדרו סמכויותיו ואחריותו של המנכ"ל.

אביטל שטרנברג: בחוק הבא.

ישראל שפיצר: היתה הצעת חוק, חוק המנכ"ל, והיא נפלה.

יהודית נאות: היא נפלה.

יהודית נאות: היא לא שייכת הנה.

יהודית נאות: אני אומרת, אי אפשר שפקודת העיריות תדבר רק על מזכיר כאשר ברוב הרשויות המקומיות בעצם יש מנכ"ל.

יהודית נאות: המלה מנכ"ל לא מוזכרת באף מקום בפקודה היום.

עמי בן-דרור: טוב מאוד עשית.

עמי בן-דרור: אני רק אומר שמגיע למנכ"ל שהוא יוגדר.

עמי בן-דרור: אז בין השאר יצויין שהוא ממלא גם את הפונקציות של המזכיר.

עמי בן-דרור: יש היבט משפטי, כשהמזכיר מייצג את הרשות המקומית בעניינים משפטיים בבית-דין עירוני וכדומה.

עמי בן-דרור: זה בתוקף היותו מזכיר אך למעשה הולך המנכ"ל.

עמי בן-דרור: באיזה זכות הוא הולך?

עמי בן-דרור: צריך להוציא לו הסמכה מראש העיר.

יהודית נאות: אתה צודק.

יהודית נאות: לכן אני אגיש הצעת חוק, אבל לא להיום.

דוד אזולאי: אני מציע שכרגע לא ניכנס לסוגיית מזכיר/מנכ"ל.

דוד אזולאי: נישאר בסעיף הזה בלבד.

דוד אזולאי: אנחנו לא יודעים איפה זה קיים בפקודה.

יהודית נאות: אני מבינה שמקובל עליכם שאנחנו מזכירים לראשונה את המנכ"ל בפקודת העיריות.

יהודית נאות: סעיף 12* מדבר על סעיף 170, שעוסק בדרכי מינוי עובדים אחרים.

יהודית נאות: בסעיף קטן (ב) ברישא תימחק המלה "אחרים": "לא יתמנה אדם לעובד עיריה לפי סעיף קטן (א) אלא לאחר שראש העיריה או מי שהוא הסמיך לכך הכריז על המשרה בפומבי, על-פי הכללים לפי סעיף קטן (ג)".

יהודית נאות: עובדי העיריה מתמנים על-פי מכרז פומבי.

יהודית נאות: אנחנו מציעים לתקן, שברישא תימחק המלה "אחרים" מכותרת השוליים ונקרא לזה "דרכי מינוי עובדים".

יהודית נאות: בגוף הסעיף תמחקנה המלים "לפי סעיף קטן (א)", אחרי המלים "לעובד עיריה".

יהודית נאות: אנחנו רוצים שגם העובדים הבכירים ייבחרו במכרז פומבי ולא בשיטת "חבר מביא חבר".

ישראל שפיצר: היום כתוב "המועצה תמנה", ללא מכרז פומבי, לגבי המזכיר, הגזבר, המהנדס והיועץ המשפטי.

יהודית נאות: כל מי שמתמנה לפי סעיף 167.

מרים פרנקל-שור: יכולה לעלות טענה שכנגד ולומר שמזכיר או מנכ"ל זה משרת-אמון.

יהודית נאות: אכן, שייבחר על-פי אמונו של ראש המועצה אבל ממכרז פומבי.

מרים פרנקל-שור: ראש העיריה אומר שהוא נבחר והוא רוצה למנות כמנכ"ל לעיריה מישהו שהוא סומך עליו.

מרים פרנקל-שור: הוא צריך לעמוד בקריטריונים מסויימים אבל ראש העיריה לא רוצה לבחור במכרז.

ישראל שפיצר: שיתמודד.

ישראל שפיצר: שמנו רף של קריטריונים.

מרים פרנקל-שור: אז זה יהיה מכרז פיקטיבי.

מרים פרנקל-שור: במילא יבחרו בו.

מרים פרנקל-שור: תגידו את זה ברחל בתך הקטנה.

ישראל שפיצר: אני חושב שזה עדיף.

ישראל שפיצר: תמיד נלחמתי בחירוף שיניים ורציתי שיהיה מכרז.

ישראל שפיצר: אם הוא אדם כשיר ועונה על הדרישות, הוא יבחר.

ישראל שפיצר: אני לא פוסל אותו בגלל הקשרים אבל אני מעוניין בכישורים שלו.

ישראל שפיצר: אני לא רוצה שהוא ייבחר בגלל הקשרים שלו.

מרים פרנקל-שור: אם הוא יעמוד ברף - הרי המכרז הוא מכור.

מרים פרנקל-שור: אז אתה סתם קורא לזה מכרז?

מרים פרנקל-שור: אם הוא עומד בקריטריונים, אז תגיד בגלוי: שהוא צריך לעמוד בקריטריונים מסויימים.

יהודית נאות: נכון שראש הרשות חושב שהוא יודע את מי הוא רוצה אבל פתאום במכרז פומבי הוא מגלה אדם מוכשר.

יהודית נאות: אני הייתי עדה למקרה שהעדיפו מועמד שהגיע ממכרז פומבי, משום מקום.

יהודית נאות: הוא פשוט היה מתאים.

יהודית נאות: הוא גמר ללמוד, הגיע ונבחר משום שראש הרשות ראה את המבחר שלפניו.

יהודית נאות: אין ספק שראש הרשות קובע בסופו של דבר מי יעבוד ויש לו מה לומר.

יהודית נאות: הוא לא יכול לעבוד עם גזבר שהוא מהרגע הראשון לא מסמפט אותו ואין לו מלה איתו.

יהודית נאות: עדיין אני חושבת שמשרות בכירות צריכות להיות במכרז פומבי.

עמי בן-דרור: רק בשביל ההיסטוריה, במשפט התביעה של קריניצי, כשחייבו אותו להחזיק מזכיר שנבחר במכרז, קבע בית-המשפט שאי אפשר לחייב את ראש העיריה ללכת לישון עם המזכיר הזה.

יהודית נאות: אני מסכימה.

יהודית נאות: אבל עדיין מכרז פומבי לא שולל את האפשרות של ראש הרשות כיושב-ראש ועדת המכרזים לבחור את מי שהוא רוצה בו.

דוד אזולאי: זה מאפשר לכל אחד להתמודד, אם האיש עונה על הקריטריונים.

עמי בן-דרור: חברת הכנסת יהודית נאות צודקת.

עמי בן-דרור: גם למועמד של ראש הרשות מותר להתמודד, בתנאי שיש לו את הכישורים הנדרשים.

דוד אזולאי: אם אנחנו נוריד את הדבר הזה, זה אומר שמחר ראש עיריה יכול למנות כל מי שהוא רוצה, גם מי שלא עונה על קריטריונים.

דוד אזולאי: הוא יכול להביא איזה איש שלו.

עמי בן-דרור: הקושי יהיה בנושא של יועצים משפטיים.

ישראל שפיצר: עד היום ראיתי שכאשר הוצאנו את המכרזים ליועצים משפטיים למועצות מקומיות, ברוב המקרים הטיעון הוא שהמועצה או ראש המועצה לא יכתיבו את היועץ המשפטי אלא אדם יתמודד במכרז וייבחר הטוב ביותר.

דוד אזולאי: למה את מתכוונת פה במלה "אחרים"?

דוד אזולאי: מה היא באה להוסיף?

יהודית נאות: היות ואני רוצה להכליל במכרז פומבי גם את העובדים הבכירים אז צריך בכותרת הסעיף למחוק את המלה "אחרים".

יהודית נאות: אחרים זה לא אלה הבכירים.

יהודית נאות: אני אומרת, נמחק את המלה "אחרים" וכך אנחנו מדברים על כולם.

ישראל שפיצר: יש גם בהמשך, "למעט אלה שנמנו בסעיף 167(א)".

ישראל שפיצר: זה צריך להיות פעמיים.

דוד אזולאי: מה זה סעיף 167(א)?

יהודית נאות: סעיף 167 עוסק במה שהמועצה רשאית להחליט.

יהודית נאות: כידוע, על מינוי גזבר או יועץ משפטי מצביעים במועצת העיר.

יהודית נאות: מביא ראש העיריה את מי שמתחשק לו.

יהודית נאות: אני אומרת, רגע, רגע, קודם תעשה מכרז פומבי.

יהודית נאות: המינוי שואב את סמכותו מהמועצה.

יהודית נאות: מי שלא כתוב שם, כמו הווטרינר, המבקר וכל אלה, כתוב בסעיף 170(א) "ראש העיריה רשאי למנות לעיריה עובדים שלא הוזכרו בסעיף 167".

יהודית נאות: זאת אומרת, לא הבכירים.

יהודית נאות: למשרות שיש עליהן הקצבה בתקציב המאושר.

יהודית נאות: הסעיף הזה מדבר על איך הוא עושה את זה: "לא יתמנה אדם לעובד עיריה לפי סעיף קטן (א) אלא לאחר שראש העיריה או מי שהוא הסמיך לכך הכריז על המשרה בפומבי".

יהודית נאות: אני אומרת שנמחק את המלה "אחרים" ונדבר על כל עובדי העיריה, מהבכירים ועד הזוטרים.

יהודית נאות: על כולם תעשה מכרז פומבי.

יהודית נאות: את תוצאות המכרז הפומבי לגבי הבכירים ראש העיריה ממשיך להביא למועצה לאישור.

יהודית נאות: דהיינו, היועץ המשפטי שואב את סמכותו ממועצת העיר.

יהודית נאות: את הזוטרים ראש העיריה רשאי למנות ממילא, לפי מכרז.

יהודית נאות: פה רק הוספנו את הבכירים למכרז.

ישראל שפיצר: סעיף 170(ג) למעשה מפנה אותך לתקנות העיריות (מכרזים), שם נקבע איך מרכיבים את ועדת המכרזים וכל מה שמשתמע מכך.

ישראל שפיצר: יש לי פה בעיה אחרת וצריך לשים לב אליה.

ישראל שפיצר: יש הרבה רשויות - לא שאני נגד - שמעדיפות לעשות קודם כל מכרז פנימי מבין עובדי הרשות, לתת להם הזדמנות ראשונה, לפני שפונים החוצה.

ישראל שפיצר: לכן פה אני זהיר.

ישראל שפיצר: ברגע שאני אומר "פומבי" למעשה זה מחייב רק מכרז פומבי.

ישראל שפיצר: גם עיריית תל-אביב, עיריית חיפה ועיריות אחרות קודם כל מנסות להוציא מכרז פנימי.

ישראל שפיצר: מישהו מבפנים שאומר: אני לומד, משלים השכלה ואני רוצה להתמודד, להתקדם בתוך המערכת.

דוד אזולאי: אני חושב שצריך להמשיך לאפשר את זה.

יהודית נאות: כתוב בסעיף קטן (ג) של אותו סעיף "השר, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, יקבע בתקנות כללים בדבר דרכי מכרז, אם בדרך כלל ואם לסוגי משרות, ורשאי הוא בתקנות כאמור לקבוע משרות וסוגי משרות שעליהם לא תחול בתנאים שייקבע חובת המכרז".

יהודית נאות: כלומר, אתה יכול לומר מה לא.

ישראל שפיצר: אני לא אומר שלא יהיה מכרז.

אביטל שטרנברג: אומרת חברת הכנסת נאות ש"לא תחול" משמעה שהחובה יכולה להיות גם רק למכרז פנימי ולא לפומבי.

ישראל שפיצר: בדרך כלל היום, גם במשרדי ממשלה וגם במקרים אחרים, היות ומעוניינים שעובדי הרשות ישתלמו ויהיה להם אופק רחב לכן עושים את זה באמצעות מכרז פנימי.

יהודית נאות: זה סעיף 170(א), כי זה תפקידי המבקר.

אביטל שטרנברג: איך אתם עושים את זה היום, כשהיום כתוב לכם "בפומבית"?

אביטל שטרנברג: את המלה "בפומבי" לא המצאנו עם הצעת החוק.

ישראל שפיצר: אם אנחנו כבר מתקנים, אני צריך להיות זהיר היות ויש רשויות שעושות כל מיני מכרזים פנימיים כדי לקדם אנשים מבפנים.

ישראל שפיצר: קחי אדם שלמד משפטים, צבר ניסיון והוא אומר שהוא רוצה להתמודד על תפקיד של יועץ משפטי.

אביטל שטרנברג: אני לא יודעת אם כדאי לערב שמחה בשמחה.

אביטל שטרנברג: אם לא מפרשים את זה וזה לא עמד לבקורת, לא הייתי מפתחת את זה כרגע.

ישראל שפיצר: נדמה לי שזה עמד במבחן בקורת אצל ועדת צוקר.

ישראל שפיצר: שם זה נפל בגלל דבר אחר.

מרים פרנקל-שור: היום בסעיף 170(ב) כתוב "לא יתמנה אדם לעובד עיריה ...

מרים פרנקל-שור: הכריז על המשרה בפומבי".

מרים פרנקל-שור: האם זה שולל מכרז פנימי?

ישראל שפיצר: יש כאלה שלא הולכים למכרז פנימי אלא הולכים ישר לפומבי ואומרים שגם העובד הפנימי יתמודד בחוץ.

אביטל שטרנברג: הוא אומר שזה שאלת פרשנות.

אביטל שטרנברג: לפי מר שפיצר, זה מעולם לא עמד ישירות לבקורת של בית-משפט.

אביטל שטרנברג: אני מבינה את ההוראות לגבי התקנות, שבאמת אפשר לעשות את זה בדרך של מכרז פנימי, מכוח התקנות.

אביטל שטרנברג: אני לא רואה פה קושי ולא הייתי רוצה לפתוח את הסיפור הזה כרגע.

דוד אזולאי: אבל שלא תימנע הזכות הזאת לעשות מכרז פנימי.

אביטל שטרנברג: היום אנחנו בסך הכל מוסיפים קטגוריה של אנשים למצב הנוכחי.

אביטל שטרנברג: עובדה שהיום עושים מכרז פנימי מכוח הסעיף הזה.

יהודית נאות: זה בסעיף אחר.

יהודית נאות: בתקנות כתוב שלמכרז פומבי אתה הולך אחרי שלא מצאת מועמדים פנימיים.

יהודית נאות: לכן זה חל על כולם.

יהודית נאות: מותר לך למנות כגזבר את סגן הגזבר שעבד שם קודם לכן.

מרים פרנקל-שור: זה תקנות לפי סעיף 170(ב).

מרים פרנקל-שור: אנחנו לא נוגעים בסעיף הזה.

ישראל שפיצר: אני בסך הכל מחדד את הנקודה הזאת, כדי שלא תינתן מחר פרשנות אחרת.

יהודית נאות: אל תחדד.

יהודית נאות: לא נתקדם בסעיפים אם תחדד.

יהודית נאות: אני לא גורעת את המכרז הפנימי.

יהודית נאות: המטרה של הסעיף הזה היא להוסיף את המשרות הבכירות למכרז הפומבי.

יהודית נאות: זה שראש הרשות במילא יקבע - בסדר, אבל שיידע את המבחר.

יהודית נאות: "אחרי סעיף קטן (ב) יוסף סעיף קטן (ב1)" - היום החוק איננו מאפשר לראש הרשות להתייחס לעבר פלילי של מועמד.

יהודית נאות: אם אתה מכריז על מכרז פומבי, אתה לא יכול להתייחס לעבר הפלילי ולפסול אדם לאור זה.

יהודית נאות: אם הוא הציג מועמדות לגזבר אתה לא יכול למנוע ממנו להתקבל ולפסול אותו, אם יש לו את התואר המתאים, גם אם הוא פעם מעל בבנק.

יהודית נאות: "במינוי אדם כעובד עיריה ניתן להביא בחשבון את עברו הפלילי, ככל שיש בו כדי לפגוע בהתאמתו לתפקיד".

יהודית נאות: אתה צריך לתת אפשרות.

יהודית נאות: אם פתחנו את זה למכרז פומבי אז יש בזה גם משהו שמקשה.

יהודית נאות: אם ראש העיריה בא ומלקט עובדים, הוא בודק לו בשקט.

יהודית נאות: מרגע שפתחת מכרז פומבי אתה חשוף לבג"ץ למה לא בחרת את פלוני, גם אם ביררת ומצאת שאותו אדם שהביא המלצות סולק מבנק לאומי כי הוא מעל שם.

יהודית נאות: איך תפסול אותו?

יהודית נאות: אם לא נכתוב בחוק שניתן לפסול אותו על הרקע הזה, אתה חשוף לתביעות לבג"ץ.

מרים פרנקל-שור: מי יחליט על זה?

אביטל שטרנברג: על-פי חוות דעת של היועץ המשפטי.

יהודית נאות: "לא ימונה אדם למשרת מנכ"ל, גזבר, מבקר ומהנדס אלא לאחר שהונחה בפני המועצה חוות דעת היועץ המשפטי בדבר העדר הרשעה של המועמד בעבירה שבשל אופיה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש בתפקיד.

יהודית נאות: "

אביטל שטרנברג: יש פה מלכוד.

אביטל שטרנברג: זה חוות דעת של היועץ המשפטי ואז אין חוות דעת לגבי היועץ המשפטי עצמו.

יהודית נאות: אבל לגבי היועץ המשפטי יש סייגים מפורטים אחרים, כי הוא לא יכול להיות אדם שעבר עבירה.

מרים פרנקל-שור: "במינוי אדם כעובד עיריה ניתן להביא בחשבון את עברו הפלילי" - - -

יגאל ביבי: גם 20-30 שנה אחרי שהוא עבר את העבירה?

יהודית נאות: ברגע שזה "ניתן" אז אנחנו לא קובעים.

אביטל שטרנברג: אחרי 20-30 שנים אתה לא יכול לדעת בכלל על העבירה הפלילית כי יש התיישנות ואחר-כך יש גם מחיקה.

אביטל שטרנברג: התיישנות היא ברוב המקרים לאחר 7 שנים, ולעתים לאחר 14 שנים.

דוד אזולאי: מתי זה מחיקה?

אביטל שטרנברג: תלוי בחומרת העבירה אבל בעבירות קלות מחיקה טוטלית היא בערך אחרי 14 שנים.

אביטל שטרנברג: אבל גם בהתיישנות אסור בכלל לראות את זה.

אביטל שטרנברג: בעבירות חמורות מחשבים את תקופת המאסר ועל זה עוד 7 שנים.

יהודית נאות: 7 שנים אחרי המאסר.

יהודית נאות: אני חושבת שאדם שלמשל היו לו עבירות בנייה - לא יכול להיות מהנדס עיר.

יהודית נאות: זה לא עבריין פלילי אבל לא יכול להיות מהנדס עיר מי שעבר עבירות בנייה.

דוד אזולאי: מה זה עבירת בנייה?

יהודית נאות: עבירת בנייה זה אדם שלא ביקש היתר בנייה וסגר מרפסת והוא הורשע בבית-משפט.

יהודית נאות: הוא לא יכול להיות מהנדס עיר.

אביטל שטרנברג: בגלל זה נותנים ליועץ המשפטי את האפשרות לבדוק.

אביטל שטרנברג: אם הוא סגר מרפסת אני מניחה שהיועץ המשפטי לא ייתן חוות דעת כזאת.

אביטל שטרנברג: אבל אם הוא בנה מבנה של 5,000 מטרים מרובעים בלי רשיון, שגם אחר-כך קרס והתמוטט, אני חושבת שצריך לדעת על זה.

יהודית נאות: או, מי שבנק זרק אותו כי הוא מעל בכספים לא יוכל להיות גזבר עיר, עם כל הכבוד.

אביטל שטרנברג: יש פה מרווח של שיקול דעת.

דוד אזולאי: יש לי בעיה עם משך התקופה.

אביטל שטרנברג: התקופות קבועות בחוק.

אביטל שטרנברג: חוק המרשם הפלילי ותקנות השבים מגדירים בדיוק מתי מותר לך לראות ומתי אסור לך לראות.

יהודית נאות: אחרי תקופה מסויימת אתה לא יכול בכלל להתייחס לעבר הפלילי של האדם.

יגאל ביבי: אדם שעשה עבירה חמורה, שרצח לפני 15 שנים - - -

אביטל שטרנברג: היום אתה בכלל לא זכאי לבקש לדעת את עברו.

אביטל שטרנברג: היום כשמגיע אליה מועמד לגזבר לדוגמא אתה יכול להגיד לו להביא באופן וולונטרי תעודת יושר אבל הוא יכול גם להגיד לך שהוא לא רוצה להביא.

ישראל שפיצר: יש מקרה כרגע שנדון בבית-משפט, גזבר שישב בכלא אולם בעת הקבלה לעבודה הוא הציג את זה כביכול הוא היה בטוקיו ביפן באותה תקופה.

ישראל שפיצר: כעבור זמן, כיוון שהוא הסתכסך עם כל מיני אנשים, ביררו והתברר שבאותה תקופה הוא ישב בבית-כלא.

ישראל שפיצר: היום הוא גזבר רשות מקומית, דורשים על סמך זה לפסול אותו אך אין אפשרות כזאת, כי הוא נבחר ולא עשה שום עבירה בתקופה זאת.

ישראל שפיצר: אין לי נימוקים למה לפסול אותו.

ישראל שפיצר: בגלל העבר הפלילי שהיה לו לפני קבלתו לעבודה?

יהודית נאות: לא נאמר כאן שהוא לא יוכל להיות מועמד.

יהודית נאות: אני אומרת כאן, אנחנו פותחים מכרז פומבי וכל אחד מגיש את מועמדותו.

יהודית נאות: אנחנו חייבים לתת כלי לוועדה שבוחנת את המועמדויות לומר: אתה, למרות כישוריך ההנדסיים המפוארים, למרות שאתה האדריכל הכי גדול במדינת ישראל, אתה לא יכול להיות מהנדס העיר.

יהודית נאות: הוא יעתור לבג"ץ.

יהודית נאות: מה תגיד?

יהודית נאות: שהעיניים שלו לא מתאימות?

יהודית נאות: לא.

יהודית נאות: אני נותנת כלי לפסול על רקע של אי התאמה משום שהאיש הזה הוא בעצם עבריין שאתה חושב שלא מתאים לתפקיד.

יהודית נאות: מי שגנב בבנק פעם לא יכול להיות גזבר.

יהודית נאות: אגב, אני מדברת על מקרה קונקרטי, אדם שעתר לבג"ץ בטענה שפסילתו לא היתה מוצדקת.

יהודית נאות: עמד ראש העיריה האומלל ואמר: אני חושב שהוא גנב, מכיוון שהוא סולק מבנק.

יגאל ביבי: זה נימוק הגיוני.

דוד אזולאי: אני חושב שצריכה להיות פה איזה הגדרה יותר מדוייקת.

דוד אזולאי: אי אפשר לתת ליועץ המשפטי יד חופשית.

דוד אזולאי: מישהו צריך גם לבקר את היועץ המשפטי.

אביטל שטרנברג: אז אפשר תמיד ללכת לבג"ץ.

אביטל שטרנברג: הרי לא נצליח לתפור את הדברים עד למקרה הספציפי.

אביטל שטרנברג: זה טיבו של חוק.

אביטל שטרנברג: יש לנו את החוק הספציפי, חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, שאומר שאחרי 7 שנים לרוב רובם של השימושים אסור לך בכלל לראות את העבר הפלילי של בן אדם, אלא אם כן הוא הולך להיות שופט או לשמש בתפקידים חשובים אחרים.

יהודית נאות: לא כל עבר פלילי גם מוביל לאי התאמה.

אביטל שטרנברג: היועץ המשפטי תופר את הבדיקה הספציפית לתפקיד הספציפי מול העבירה הספציפית.

אביטל שטרנברג: יכולה להיות באמת עבירת בנייה, כמו שציינת, שהיא עבירה קלה ואנחנו יכולים להתעלם ממנה, ויכולה להיות עבירה חמורה.

אביטל שטרנברג: אם היועץ המשפטי מועל חס וחלילה בתפקידו אז אתה יכול ללכת לבג"ץ.

דוד אזולאי: מי בודק את היועץ המשפטי?

אביטל שטרנברג: אי אפשר לפתור עד הסוף.

יהודית נאות: כיועץ משפטי לא יכול להתמנות אדם שיש לו עבר פלילי.

דוד אזולאי: למה לא נפנה אותו ליועץ המשפטי לממשלה?

אביטל שטרנברג: בשום פנים ואופן לא.

אביטל שטרנברג: זה ייקבר שם.

דוד אזולאי: או ליועץ המשפטי של משרד הפנים.

אביטל שטרנברג: לא.

אביטל שטרנברג: אנחנו מנסים לתת אוטונומיה לשלטון המקומי.

אביטל שטרנברג: אנחנו סומכים על השלטון המקומי.

דוד אזולאי: מישהו צריך לבקר את היועץ המשפטי של הרשות.

אביטל שטרנברג: משרד המשפטים ומשרד הפנים כבר היום קורסים תחת הנטל.

יגאל ביבי: בסעיף 170(ג) כתוב ש"השר, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, יקבע בתקנות כללים בדבר מכרז ...".

יגאל ביבי: למה צריך את כל הסעיפים הקודמים?

יגאל ביבי: השר במילא יקבע בתקנות.

יגאל ביבי: למה צריך חוק?

אביטל שטרנברג: צריך סמכות בחקיקה ראשית לדבר כזה כי זה פגיעה בחופש העיסוק.

יהודית נאות: אנחנו אומרים שיש מקרים שאתה לא שוקל רק את כישורי המועמד לתפקיד הגזבר.

יהודית נאות: אלה המקרים שאני נותנת לראש עיריה את הזכות לפסול מועמד.

יהודית נאות: "במינוי אדם כעובד עיריה ניתן" - אמרתי "ניתן", שאפשר להביא את זה בחשבון.

יהודית נאות: נתתי לו את הסמכות הזאת.

יהודית נאות: "השר יקבע בתקנות כללים לדרכי המכרז".

אביטל שטרנברג: איך מבקשים את החומר מהמשטרה ואיך בודקים אותו?

דוד אזולאי: האם יש יועץ משפטי במחוז?

ישראל שפיצר: כרגע אין.

יהודית נאות: לא.

יהודית נאות: זה אחת הבעיות, דרך אגב.

יהודית נאות: זה באמת בעיה קשה מאוד.

אביטל שטרנברג: גם אין פיזית יועץ משפטי במחוז.

אביטל שטרנברג: אנחנו לא יכולים לפתור את כל הדברים, לתפור אותם עד הסוף.

אביטל שטרנברג: אני מבינה את החשש.

דוד אזולאי: יש לי פה בעיה אחת, לסמוך על היועץ המשפטי לעיריה.

דוד אזולאי: שאלתי אם יש יועץ משפטי מחוזי והבנתי שאין.

עמי בן-דרור: מדוע שלא נסת

עמי בן-דרור: מך על מה שהיה מקובל בעבר, להגיש תעודת יושר?

אביטל שטרנברג: יש שיקול דעת, משום שאם זאת עבירה בניה, נניח שנתגלה שסגרו מרפסת בשטח של חצי מטר, אז אתה לא תפסול אותו מלהיות מהנדס.

חנה זיכל: מישהו צריך להחליט אם זו עבירה שבשל אופיה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש בתפקיד.

אביטל שטרנברג: צריך לראות את התיק וגם לבדוק את הנסיבות.

אביטל שטרנברג: תעודת יושר היא דבר טכני.

אביטל שטרנברג: המרשם הפלילי הוא דבר טכני לחלוטין: "הורשע בעבירה לפי סעיף ...

אביטל שטרנברג: על עבירת בנייה", ולך תדע מה זה היה.

אביטל שטרנברג: זה לא מספיק.

יהודית נאות: האם הסעיף מקובל עליך, חוץ מזה שזה יועץ משפטי לעיריה?

דוד אזולאי: אני לא רוצה שהיועץ המשפטי יכריע לבד.

דוד אזולאי: אני נותן לו פה יותר מדי כוח.

יהודית נאות: אבל האדם שנפגע יעתור לבג"ץ אם היועץ המשפטי שקל שלא כיאות.

דוד אזולאי: למה לכל דבר צריך להריץ אדם לבג"ץ?

דוד אזולאי: היום ללכת לבג"ץ זה הרבה כסף.

דוד אזולאי: לא לכל אדם יש כסף לעתור לבג"ץ.

דוד אזולאי: ואחר-כך התיק שלו ממתין שם 3-4 שנים.

דוד אזולאי: עד שהוא יקבל את הפסיקה בינתיים ימנו כבר גזבר אחר.

דוד אזולאי: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?

אביטל שטרנברג: אי אפשר מראש לא לסמוך על היועץ המשפטי ולהניח מראש שהוא ימעל בתפקיד שלו.

דוד אזולאי: לא כך אמרתי, חס וחלילה, אל תבינו אותי לא נכון.

דוד אזולאי: אני רק אומר, היועץ משפטי של הרשות המקומית לבד הוא לא מספיק.

אביטל שטרנברג: העניין הוא שאין מנגנונים נוספים.

אביטל שטרנברג: אם אתה תטיל את העניין הזה על משרד הפנים או על משרד המשפטים, אתה קובר את העניין סופית.

מרים פרנקל-שור: ומה אם זה יוכרע במועצת העיריה?

דוד אזולאי: אז אני אחשוף אותו לכל חברי מועצת העיריה?

דוד אזולאי: ואם יצא המכרז בשנה השישית, שנה לפני שיימחקו לו העבירות.

דוד אזולאי: האם צריך לחשוף אותו עכשיו בפני חברי המועצה?

ישראל שפיצר: יש גם שיקול דעת של הוועדה.

ישראל שפיצר: הרי בסך הכל אתם מדברים רק על היועץ המשפטי.

יגאל ביבי: כשאני הייתי ראש עיריה, לפני 20 וכמה שנים, דיברנו על נציבות שירות הרשויות המקומיות.

יגאל ביבי: אם ניצור נציבות כזאת, בכך נפתור את הבעיה.

יגאל ביבי: בואו נקדם את זה.

יגאל ביבי: זה נושא כבד.

יהודית נאות: הגשתי הצעת חוק כזאת.

יגאל ביבי: אני מבקש שתצרפי אותי אליך.

דוד אזולאי: צריך למצוא פה איזה פתרון.

דוד אזולאי: נשאיר את הסעיף הזה כמו שהוא כרגע, ללא התיקון המוצע.

דוד אזולאי: התיקון המוצע לא מקובל עלי.

דוד אזולאי: יש פה בעיה.

דוד אזולאי: נותנים פה ליועץ המשפטי של הרשות המקומית את כל האפשרויות לפסול את אותו אדם.

דוד אזולאי: הייתי רוצה שעוד מישהו יהיה מעורב בהחלטה.

אביטל שטרנברג: אולי תכתוב שחוות הדעת תוגש לוועדה.

אביטל שטרנברג: שיהיה ברור שהאינסטנציה הסופית היא באמת ועדת המכרזים.

אביטל שטרנברג: ואז יש לך כאילו ערכאת בקורת.

יהודית נאות: האינסטנציה היא המועצה.

אביטל שטרנברג: תונח בפני המועצה חוות הדעת.

אביטל שטרנברג: זה בסדר גמור.

אביטל שטרנברג: יש לך אינסטנציה מבקרת.

אביטל שטרנברג: אם חוות הדעת של היועץ המשפטי היא בלתי סבירה בעליל, הם לא יקבלו אותה.

יהודית נאות: זה מועצת הרשות.

יהודית נאות: זה לא רק ראש העיריה או היועץ המשפטי.

עמי בן-דרור: זה כבר אחרי שהמועמדות עברה את התהליך של ועדת המכרזים ואז ראש העיריה מגיש את זה לאישור המועצה.

יהודית נאות: שאין לו הרשעה שבשל אופיה היא עשויה לפגוע ביכולתו לשמש בתפקיד.

אביטל שטרנברג: אם יש לו עבירות תעבורה ואת הולכת למנות אותו לגזבר, זה ממש לא רלוונטי.

דוד אזולאי: את מכירה את חברי מועצת העיריה.

דוד אזולאי: תאמיני לי שגם על זה הם יגיבו.

יהודית נאות: המועצה היא זאת שממנה את בעלי התפקידים האלה.

יהודית נאות: אני חושבת שמותר לתת את הכלי הזה לוועדת המינויים או לוועדת המכרזים, את האפשרות לפסול אדם.

יהודית נאות: פשוט אפשרות חוקית.

דוד אזולאי: "לאחר שהיועץ המשפטי של הרשות המקומית חיווה דעתו, חוות הדעת תונח בפני ועדת המכרזים".

אביטל שטרנברג: כלומר, אתה מציע שזה יהיה עוד קודם.

אביטל שטרנברג: אז כל מועמד יצטרך לעבור את זה.

דוד אזולאי: לא בפני המועצה.

דוד אזולאי: רבותי, תחוסו על כבודו של אדם.

דוד אזולאי: למה שוב להביא אותו בפני הפורום הגדול של חברי מועצת העיריה אם בלאו הכי אין לו סיכוי להתמנות לתפקיד?

יהודית נאות: היועץ המשפטי כותב בחוות הדעת שאין לו שום הרשעה.

יהודית נאות: אז הוא לא יגיע למועצה.

דוד אזולאי: ואם היועץ המשפטי יגיש חוות דעת שלאיש יש עבר פלילי?

יהודית נאות: אז הוא לא עובר את ועדת המינויים.

יהודית נאות: מי שמגיע למועצה - - -

דוד אזולאי: האם הוא יביא את חוות הדעת לוועדה?

אביטל שטרנברג: ועדת המכרזים לא רואה את זה.

אביטל שטרנברג: לפי ההצעה שלך רק המועצה רואה את זה.

יהודית נאות: אתה צודק, זה צריך להיות גם לוועדת המכרזים וגם למועצה.

דוד אזולאי: המועצה בדרך כלל מקבלת את המוגמר.

חנה זיכל: כתוב שהוועדה יכולה להביא בחשבון את עברו הפלילי של כל עובד.

דוד אזולאי: ברגע שאדם זכה במכרז, מליאת המועצה מאשרת את זה פורמלית.

ישראל שפיצר: ב-99% מהמקרים.

מרים פרנקל-שור: רק אומרים שלאדם הזה אין שום עבר פלילי.

ישראל שפיצר: היו בעבר גם בג"צים בנושא הזה, שרשויות לא רצו לבחור את האיש ובג"ץ פסק שהוא האיש.

דוד אזולאי: במקרה שאדם הורשע בפלילים ובגלל זה הוא לא יוכל לכהן בתפקיד הזה, אני רוצה שאותה חוות דעת של היועץ המשפטי תבוא חזרה לוועדת המכרזים, שהיא תחליט.

יהודית נאות: אתה צודק.

יהודית נאות: גם וגם.

יהודית נאות: זאת אומרת, גם המועצה צריכה לקבל.

ישראל שפיצר: לגבי המועצה הייתי עושה, כדי לחוס על כבודו של אדם - - -

יהודית נאות: אבל אנחנו חסים.

דוד אזולאי: המועצה תקבל את המוצר המוגמר ולכן היא לא תדע מה היה עברו של האיש.

דוד אזולאי: אבל ועדת המכרזים כן תדע.

מרים פרנקל-שור: אם הוועדה החליטה שלמרות חוות דעת היועץ המשפטי - - -

אביטל שטרנברג: היא לא רואה את חוות דעת היועץ המשפטי.

אביטל שטרנברג: היא רואה מה הוא העבר הפלילי.

מרים פרנקל-שור: היא רואה את המצב הפלילי והיא מחליטה למנות אותו.

יהודית נאות: המועצה צריכה לקבל הודעה של היועץ המשפטי בדבר היעדר הרשעה.

יהודית נאות: מה שהמועצה יודעת זה שמי שמגיע אליה הוא כשר והם יכולים להצביע עליו בהתאם לכישוריו.

יהודית נאות: העבר הפלילי איננו סעיף לדיון במליאה.

יהודית נאות: זה מה שאני אומרת.

אביטל שטרנברג: ועדת המכרזים רואה את

דוד אזולאי: יוצא שוועדת המכרזים היא שתראה את חוות הדעת של היועץ המשפטי באשר לעבר הפלילי.

יהודית נאות: זה תיקון נכון, אני מקבלת אותו.

אביטל שטרנברג: יכול להיות שצריך להגיד בצורה יותר מפורשת ברישא שזה "הוועדה".

יהודית נאות: תנסחו את זה.

יהודית נאות: אנחנו רק הבהרנו את הרעיון.

אביטל שטרנברג: עו"ד פרנקל-שור, חשוב שב(ב1) יהיה ברור שוועדת המכרזים רואה את העבר הפלילי.

אביטל שטרנברג: הניסוח הוא כעת בלשון סביל ולא ברור מי רואה את זה.

מרים פרנקל-שור: אני רוצה להבין מה החליטה הוועדה.

מרים פרנקל-שור: בפני ועדת המכרזים תונח חוות דעת היועץ המשפטי אם יש למועמד הרשעה כלשהי בעבירה שבשל אופיה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש בתפקיד.

אביטל שטרנברג: הם יראו את חוות הדעת של היועץ המשפטי אבל לא את החומר הגולמי.

דוד אזולאי: זה זכותו של היועץ המשפטי.

דוד אזולאי: אני במקרה זה כן סומך על היועץ המשפטי, שהוא יבוא ויגיד: רבותי, לאיש יש עבר פלילי ב-X או Y, ואז אם חברי הוועדה ירצו לשאול שאלות נוספות, יקבלו תשובות.

מרים פרנקל-שור: ירצו - ימנו.

מרים פרנקל-שור: לא ירצו - לא ימנו.

מרים פרנקל-שור: אם ירצו למרות אותה הרשעה כן למנות - הם סוברניים.

דוד אזולאי: אז זה יבוא למועצה.

יהודית נאות: אז היועץ לא יוכל לכתוב מכתב בדבר היעדר עבר פלילי.

יהודית נאות: זאת הנקודה.

דוד אזולאי: מה יקרה אם בכל זאת חברי הוועדה, למרות חוות הדעת המשפטית, למרות החומר שהוצג בפניהם יאמרו שהם רוצים אותו?

יהודית נאות: זה מותר.

דוד אזולאי: אז כל החומר יבוא למליאה והמליאה תחליט.

יהודית נאות: נכון.

יהודית נאות: שגם המליאה תדע שיש בעיה.

יהודית נאות: ואם המליאה תחליט, אז הוא האיש.

מרים פרנקל-שור: ומה יונח בפני הוועדה?

אביטל שטרנברג: חוות הדעת של היועץ המשפטי.

מרים פרנקל-שור: זה לא חוות דעת שאין הרשעה אלא שיש הרשעה.

אביטל שטרנברג: זה "היעדר או קיום".

יהודית נאות: אתם קצת מקדימים.

יהודית נאות: אנחנו נתנו את הסמכויות האלה לשר להתקין תקנות.

יהודית נאות: בסעיף קטן (ג) היום כתוב: "השר, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, יקבע בתקנות כללים בדבר דרכי מכרז ופרטיו, אם בדרך כלל ואם לסוגי משרות ..., ורשאי הוא בתקנות כאמור לקבוע ...

יהודית נאות: משרות וסוגי משרות שעליהן לא תחול בתנאים שיקבע חובת מכרז".

דוד אזולאי: מי יקבע בתקנות, השר?

יהודית נאות: השר.

יהודית נאות: השר יחליט שגם נגיד הוא רוצה שהאחראי על הביוב יהיה אדם נקי כפיים.

יהודית נאות: "וכן משרות וסוגי משרות שעליהן לא תחול, בתנאים שיקבע, חובת מכרז".

יהודית נאות: זאת אומרת, השר יקבע בתקנות משרות שהוא יכול לפטור אותן מחובת מכרז.

יהודית נאות: השר יקבע בתקנות גם איך בודקים עבר פלילי.

יהודית נאות: לא היועץ המשפטי לעיריה קובע את זה אלא השר יקבע את זה בתקנות.

דוד אזולאי: גברת שטרנברג, האם יש איזה פרשנות למלים "עבר פלילי"?

יהודית נאות: בוודאי, יש עבירה פלילית ויש עבירה שהיא לא פלילית.

אביטל שטרנברג: אני חושבת שאין עם זה בעיה.

אביטל שטרנברג: נראה לי שאין עם זה קושי.

יהודית נאות: כולם יודעים שאפשר להיות גזבר עיריה גם אם היו לך 20 פעמים דוחות חניה.

אביטל שטרנברג: בתנאי ששילמת.

חנה זיכל: לולא כן לא ישאר אף אחד.

יהודית נאות: בואו נגיד שלמשל מנכ"ל עיריה יכול להיות אדם שבמהלך הקריירה שלו כאיש צבא בשוגג דרס ילד.

יהודית נאות: זה לא פוסל אדם לכל התפקידים לכל החיים, גם אם הוא ישב בבית מאסר בשל כך, לדעתי.

חנה זיכל: בשביל זה יש שיקול דעת.

אביטל שטרנברג: הרבה פעמים על עבירות שהן יחסית קלות מבקשים מנשיא המדינה קיצור תקופת ההתיישנות ואז אם הורשעת על עבירה על פקודת הכלבת, למשל לא קשרת את הכלב שלך, אתה אחרי שנה או שנתיים יכול לקבל קיצור תקופת ההתיישנות ואף אחד לא יראה את העבירה.

אביטל שטרנברג: אלא אם כן תבקש להתמנות כשופט למשל.

מרים פרנקל-שור: אני רוצה לסכם את הנקודה, לראות אם זה הובן.

מרים פרנקל-שור: "בפני ועדת המכרזים תונח חוות דעת של היועץ המשפטי בדבר קיום הרשעה של מועמד בעבירה שבשל אופיה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש בתפקיד".

אביטל שטרנברג: פשוט, אם יש או אין.

יהודית נאות: לא נכון.

יהודית נאות: אני חושבת שהיועץ המשפטי יבדוק, משום שלא כל עבירה היא רלוונטית לסוג התפקיד.

מרים פרנקל-שור: הוא צריך לתת את חוות דעתו האם לאותו מועמד יש עבירה שמונעת אותו מלהיבחר לתפקיד.

דוד אזולאי: ואז מה קורה?

דוד אזולאי: כשאותו מועמד בא שואלים אותו האם יש לו עבר פלילי?

מרים פרנקל-שור: כן.

מרים פרנקל-שור: זה נושא שבו הוועדה צריכה לדון, האם יש לו עבר פלילי.

יהודית נאות: למה זרקו אותך מהבנק?

יהודית נאות: האם זה היה בגלל שאיחרת לעבודה כל הזמן או בגלל שהכנסת יד לקופה?

יהודית נאות: אני מדברת על מקרה קונקרטי.

יהודית נאות: הסעיף הזה הוכנס בשל פנייה שקיבלתי מראש רשות שלא יכול היה לפסול מועמד שבנק לאומי זרק אותו כי הוא מעל בכספים.

יהודית נאות: אין לו כלי.

דוד אזולאי: פה יש בעיה, עם ההבחנה בין עבירה קלה ועבירה לא קלה.

אביטל שטרנברג: יש לי בעיה אחרת.

אביטל שטרנברג: נניח שהיועץ המשפטי חושב שזה לא רלוונטי והוא כותב: אין לו עבר פלילי.

אביטל שטרנברג: ואז הוא מגיע לדיון בוועדה וכששואלים אותו אם יש לו עבר פלילי אז הוא אומר: כן, ומתחיל כל הבלגן מחדש.

דוד אזולאי: בשביל זה יש חברי ועדה, שייקבעו, והם ידרשו מהיועץ המשפטי להכין חוות דעת בהתאם.

מרים פרנקל-שור: יכול להיות שיבוא מועמד כל-כך מצויין שהם יחליטו להתעלם מעברו הפלילי.

ישראל שפיצר: בתפקידים הסטטוטוריים בדרך כלל מעבירים חוות דעת משפטית.

דוד אזולאי: אני חושב שאנחנו צריכים לאפשר לוועדת המכרזים לקבל את כל החומר הדרוש וגם לדרוש חוות דעת משפטית מהיועץ המשפטי.

דוד אזולאי: הוא צריך לעמוד בפני הוועדה ולנמק את הדברים הללו.

יהודית נאות: אגב, אנחנו לא מדברים על כל התפקידים בעיריה.

יהודית נאות: אנחנו מדברים על התפקידים הבכירים.

דוד אזולאי: יש נקודה אחת שעוד לא סגרנו.

דוד אזולאי: מה זה עבר פלילי?

דוד אזולאי: זה פתוח לפרשנות.

חנה זיכל: זה "עבירה שבשל אופיה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש בתפקיד".

חנה זיכל: בזה יש שיקול דעת בחוות הדעת של היועץ המשפטי.

אביטל שטרנברג: עו"ד מרים פרנקל-שור, אני כמעט משוכנעת, את יכולה לבדוק את הניסוח ואת הטרמינולוגיה בחוק המרשם הפלילי ולהשתמש בזה.

אביטל שטרנברג: לדעתי לא תהיה בעיה.

אביטל שטרנברג: עבירות חניה זה מרשם נפרד.

דוד אזולאי: אז יכולה להיות עבירת בנייה, שהוא בנה פרגולה ולא קיבל עבודה היתר בניה.

מרים פרנקל-שור: זה באמת שאלה, האם מהנדס עיריה צריך להיות אדם שיש לו עבירה פלילית על בניית פרגולה.

מרים פרנקל-שור: כאשר אתה בא כמועמד לעבודה בתפקיד בכיר ברשות מוניציפלית, צריך שתחליט ועדת המכרזים.

יהודית נאות: מה שכתוב בעמוד הבא הוא מה בעצם יצא מסך כל התיקונים.

יהודית נאות: פשוט הכל מחובר.

יהודית נאות: זה מיותר.

דוד אזולאי: אנחנו סיירנו בבתי-סוהר ואחת הבעיות שהתעוררו שם זה אנשים שריצו את עונשם ושום מקום עבודה לא קולט אותם.

יהודית נאות: אבל זה לא לגבי המשרות עליהן אנחנו מדברים.

אביטל שטרנברג: השאלה אם אנחנו רוצים שלמנכ"ל יהיה עבר פלילי.

דוד אזולאי: אני לא רוצה שהרשויות המקומיות יהפכו לערי מקלט.

דוד אזולאי: אבל יחד עם זה - - -

אביטל שטרנברג: הבעיה האמיתית היא האם חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים קובע תקופות רציונליות.

אביטל שטרנברג: האם 7 שנים זה מעט או הרבה?

דוד אזולאי: אני לא מדבר על התקופות.

דוד אזולאי: אני מדבר על סוג העבירה.

אביטל שטרנברג: התקופות נגזרות מהעונש.

אביטל שטרנברג: העונש מביא בחשבון את הנסיבות, את סוג העבירה ואת חומרת העבירה.

דוד אזולאי: אדם שכתוצאה מזה שהוא פוטר מהעבודה פעלה נגדו ההוצאה לפועל בגלל שהוא לא החזיר את החובות שלו, יכול להיות שזה נרשם לו.

דוד אזולאי: בגלל זה נרשם שהוא ישב בבית-סוהר במשך תקופה מסויימת עד שהוא החזיר את החובות.

אביטל שטרנברג: זה לא עבירה פלילית.

אביטל שטרנברג: זה עניין אזרחי לחלוטין.

מרים פרנקל-שור: אני חושבת שאולי כאן אנחנו נכניס את שר המשפטים לתמונה.

מרים פרנקל-שור: אני חושבת שהוועדה לא יכולה להחליט איזה סוג של עבירות הן פליליות.

אביטל שטרנברג: הוועדה לא החליטה שום דבר.

מרים פרנקל-שור: בסעיף קטן (ג), כשנאמר שהשר צריך לקבוע "לרבות הוראות בדבר דרכי בדיקת עברו הפלילי של מועמד למשרה" - פה צריך להעביר את הסמכות לא לשר הפנים אלא לשר המשפטים.

אביטל שטרנברג: אם כבר, אז ביחד.

יהודית נאות: לשרי הפנים והמשפטים ביחד.

יהודית נאות: גברת אביטל שטרנברג, האם יש לכם נסיון כמה שנים לוקח לשני שרים יחד לכתוב תקנות?

מרים פרנקל-שור: אני נמנעת, מבחינת הפרקטיקה שבעניין - - -

אביטל שטרנברג: מצד שני, זה עניין שהוא לא לגמרי במנדט שלנו.

אביטל שטרנברג: זה עניין שקשור גם למשרד הפנים.

אביטל שטרנברג: אי אפשר להטיל את זה רק על שר המשפטים.

מרים פרנקל-שור: בדיקת העבר הפלילי - זה בכל זאת קשור למשרד המשפטים.

אביטל שטרנברג: השאלה היא מי יבקש מתוך העיריה, מה הם הנהלים הפנימיים של העיריה לבקש, ואלה דברים שהמשרד שלנו לא יכול לדעת.

דוד אזולאי: אז "שר הפנים ושר המשפטים".

אביטל שטרנברג: זה רק שר הפנים.

מרים פרנקל-שור: נכון, זה רק שר הפנים.

מרים פרנקל-שור: האם הוא יכול להתנות על החוק?

מרים פרנקל-שור: זאת אומרת, בחוק אנחנו קובעים שלגבי המשרות הבכירות אנחנו נחייב שהכל יהיה חובת מכרז.

מרים פרנקל-שור: מה כוונתך בסיפא?

מרים פרנקל-שור: את בכל זאת נותנת פה לשר אפשרות לפטור מחובת מכרז.

יהודית נאות: נכון.

ישראל שפיצר: אתן לך דוגמא, למשל מנהלת לשכה של ראש רשות שהוא אומר שזה משרת אמון.

יהודית נאות: זה ממש משרת אמון.

יהודית נאות: השר יחליט.

מרים פרנקל-שור: השאלה אם אי אפשר להבין מהסעיף הזה שהשר יכול לפטור מנכ"ל מחובת מכרז.

מרים פרנקל-שור: עם זה אין לי בעיה.

מרים פרנקל-שור: השאלה מה יקרה אם השר יחליט שהוא רוצה לפטור את המנכ"ל מחובת מכרז.

מרים פרנקל-שור: האם אנחנו לא צריכים לחדד את זה, שזה לא אמור בכל התפקידים הבכירים בסעיף 167?

אביטל שטרנברג: שהסיפא לא תחול על סעיף 167.

יהודית נאות: לא הייתי מרחיבה לשר את הסמכות הזאת, כי היא לא היתה לו קודם.

מרים פרנקל-שור: קודם לא היתה לו בכלל.

מרים פרנקל-שור: היום את קובעת עקרון ואת בעצם באה להתנות על העקרון שאת קובעת.

יהודית נאות: אני מסכימה איתך, נכון.

יהודית נאות: אני מסכימה שזה "להוציא את אלה המנויים בסעיף 167".

דוד אזולאי: מה זה "בתנאים שייקבע, חובת מכרז"?

דוד אזולאי: המכרז הוא חיצוני או פנימי?

אביטל שטרנברג: כל מכרז.

מרים פרנקל-שור: לגבי סעיף 15 להצעת החוק - יש לנו הצעת חוק של חברי הכנסת ראובן ריבלין ואיוב קרא, שמדברת על מבקר העיריות.

מרים פרנקל-שור: אני לא יודעת אם זה מתחיל כבר בסעיף 14.

יהודית נאות: סעיף 14 לא נכלל בהצעת החוק שלהם.

יהודית נאות: סעיף 14 מדבר על כך שבניגוד למה שרשום היום בפקודה, ש"ראש העיריה, בהסכמת מבקר העיריה, ימנה עובדים", אנחנו הכנסנו גם את "בהסכמת המועצה".

עמי בן-דרור: במלים פשוטות, את רוצה לקבוע נורמה מסויימת.

יהודית נאות: אני רוצה שגם מועצת העיר תדע את מספר התקנים בלשכת המבקר.

עמי בן-דרור: כלומר, את מונעת מהמבקר לקבוע את מספר העובדים בלשכתו.

יהודית נאות: לא, אני מוסיפה את המועצה.

יהודית נאות: לא גורעת מזכותו של המבקר ושל ראש העיריה לקבוע תקנים.

יהודית נאות: אבל יהיה כתוב: "ראש העיריה, בהסכמת מבקר העיריה ובהסכמת המועצה".

יהודית נאות: למה?

יהודית נאות: כל עוד לא חוקקנו את החוק שמבקר העיריה הופך לישות בלתי תלויה, יש בעיה.

יהודית נאות: ראש המועצה רוצה להקטין את מספר התקנים בלשכת המבקר כי הוא לא רוצה בקורת.

יהודית נאות: אמנם כתוב בחוק שזה בהסכמת המבקר אבל כל עוד המבקר הוא פקיד של ראש העיריה אז ראש העיריה קובע.

יהודית נאות: לכן כדאי שהמועצה תדע את מספר העובדים במוסד הבקורת.

יהודית נאות: שהמועצה אחר-כך לא תבוא ותגיד שהיא לא ידעה שקיצצו את מספר התקנים.

ישראל שפיצר: אבל אם היא מוסיפה צריך שיהיה ברור דבר אחד, שיש גם תקציב מאחורי הנושא הזה.

יהודית נאות: אנחנו יודעים.

יהודית נאות: רוב העיריות פועלות בקואליציה שיש לה את הרוב אז הם יודעים.

ישראל שפיצר: לכן אני מדגיש את זה.

ישראל שפיצר: בדרך כלל היום דורשים מהמועצה שבעת שהיא מאשרת את התקן היא תגיד גם כמה אנשים יש בכל תקן.

יהודית נאות: אני יודעת.

יהודית נאות: קודם כל, מספר התקנים הרי נקבע לפני שנת התקציב ולפני אישור התקציב.

יהודית נאות: אני לא רוצה שראש עיריה שהבקורת לא מוצאת חן בעיניו פתאום ישאיר את המבקר רק עם מזכירה ובזה נגמר הסיפור, בלי שום עובדים.

יהודית נאות: מה בעצם היו צריכים להיות הכללים ששר הפנים יקבע?

יהודית נאות: כמה אנשים צריכים להיות במוסד הבקורת הזה.

יהודית נאות: אני אמרתי שהתקנים ייקבעו בהתחשב במספר התושבים, שזה פונקציה של הוצאות העיריה, ולגודל תקציבה הכולל.

יהודית נאות: אני חושבת שפעולות רשות משתתפות בעצם בגודל התקציב.

יהודית נאות: פשוט רציתי להתחיל להכניס אמת מידה, כמה תקנים בעצם צריך מבקר עיריה.

יהודית נאות: דרך אגב, איך קובעים את מספר התקנים של מבקר המדינה?

יהודית נאות: הלכתי לבדוק.

יהודית נאות: יש התייחסות לגודל תקציב המדינה ומספר המשרדים שהם מכסים.

יהודית נאות: כל פעם שמוסיפים להם - למשל פעם ההסתדרות לא היתה מפוקחת ועכשיו כן, אז הוסיפו תקנים.

יהודית נאות: למה?

יהודית נאות: מוסיפים תקנים כגודל התקציבים שהם צריכים לבקר.

יהודית נאות: אמרתי, גם ברשות המקומית, מי קובע את התקנים של המבקר?

דוד אזולאי: למה רק המבקר?

יהודית נאות: כי יש נטיה של ראשי רשויות להקטין את מספר התקנים בלשכת המבקר, זה בטוח.

מרים פרנקל-שור: זה ניגוד עניינים.

יהודית נאות: לכן אמרנו ש"ראש העיריה, בהסכמת המבקר, ובהסכמת המועצה" - זאת אומרת שעוד גוף, המועצה, יידע.

יהודית נאות: "ימנה עובדים ללשכת המבקר על-פי האמור בהוראות סעיפים קטנים (א) עד (ד)" - זה כל המכרזים וכן הלאה; "תקנים כאמור יקבעו בהתחשב במספר התושבים בתחומה של העיריה ובגודל תקציבה הכולל".

דוד אזולאי: מה זה "תחומה"?

דוד אזולאי: תחום השיפוט?

יהודית נאות: כן.

יהודית נאות: אם למשל בשנה מסויימת התקציב גדל ב-10%, יבוא המבקר לראש העיריה ויגיד שמגיע לו עוד עובד אחד כי מספר הפעולות גדל.

יהודית נאות: יגיד ראש העיריה: מה פתאום?

יהודית נאות: ואז המועצה תוכל לשקול את הנקודה הזאת.

יהודית נאות: אם התקציב גדל, גם המשרות למחלקת המבקר צריכות לגדול.

דוד אזולאי: את צריכה פה להדגיש עוד נקודה חשובה, שאם אושר תקן נוסף למחלקת מבקר העיריה, שזה יהיה אך ורק למחלקת המבקר, כי ההתחשבנות שלו עם משרד הפנים היא בסך כל התקנים.

יהודית נאות: זה מה שאמר מר שפיצר.

דוד אזולאי: ואז הוא ייקח את זה ויגיד שמגיע לו 100 תקנים, מתוך זה 5 תקנים למחלקת המבקר.

ישראל שפיצר: יש פה סעיף קיים.

יהודית נאות: אני מדברת על הסעיף הקיים, על סעיף 170(ה), ואני מתקנת אותו.

חנה זיכל: את לא מתקנת את סעיף 170א, על תפקידי המבקר, שם כתוב בסעיף קטן (ה): "מבקר העיריה יכין ויגיש לראש העיריה מידי שנה הצעת תקציב שנתי ללשכתו, לרבות הצעת תקן במסגרת הכנת תקציב".

עמי בן-דרור: היא אומרת פשוט מאוד שאז חייבים לתקן גם את סעיף 170א.

אביטל שטרנברג: זה פשוט פאזה א' ופאזה ב'.

יהודית נאות: זה תוכנית עבודה.

יהודית נאות: נו, באמת, ראש העיריה מסכים שיבקרו את הכל אבל הוא מוריד את מספר התקנים?

אביטל שטרנברג: סעיף קטן (ה) לא פותר את הבעיה.

אביטל שטרנברג: זה שלב ב'.

חנה זיכל: אז אולי צריך לתקן גם את סעיף 170א.

אביטל שטרנברג: לא צריך לתקן את זה.

אביטל שטרנברג: זה שלב א' במהלך.

יהודית נאות: אם יש קרב בין המבקר ובין ראש הרשות, לא יכול להיות שראש הרשות, שהוא הבוס של המבקר, יכריע בעניין הבקורת.

יהודית נאות: יבואו אל המועצה.

יהודית נאות: נכון שיש שם רוב קואליציוני אבל לפחות זה לא יהיה בסתר, קרב בין המבקר וראש העיריה.

יהודית נאות: זה בעצם הצעת התיקון.

דוד אזולאי: את מדברת על התקנים.

דוד אזולאי: משרד הפנים צריך לקבוע לכמה תקנים זכאית אותה רשות מקומית.

יהודית נאות: אני רציתי, אבל משרד הפנים לא רצה לקחת את זה על עצמו.

יהודית נאות: משרד הפנים התחמק פה מהעניין.

חנה זיכל: או שיש אוטונומיה או שאין.

ישראל שפיצר: מבקרים מסויימים מעדיפים לעבוד עם כוחות חוץ.

ישראל שפיצר: פה אתה מחייב תקנים ואז אתה לא נותן למבקר את האפשרות להתחיל לשחק מול כוחות חוץ.

יהודית נאות: אתם רוצים שהבקורת תהיה מבחוץ?

ישראל שפיצר: המבקר אומר שיש פעולות מסויימות שאיש פנימי לא מסוגל לעשות אותן אלא הוא צריך לקחת רואה חשבון חיצוני שיעשה את הבקורת הספציפית.

דוד אזולאי: זה הדבר הטוב ביותר.

דוד אזולאי: אם אתה רוצה לעשות בקורת טובה ועניינית, תעשה את זה על-ידי אנשים חיצוניים.

יהודית נאות: משרד הפנים מספק היום רואי חשבון לעיריות וזה הביא לשיפור גדול.

דוד אזולאי: כל התיקונים הללו שאנו עושים נוגעים בעצם למועצות מקומיות.

דוד אזולאי: זה לא חל על מועצות איזוריות.

דוד אזולאי: לכן הם תמיד נשארים מאחור.

ישראל שפיצר: כרגע מונחת בפני הוועדה לענייני בקורת המדינה הצעת תיקון, להחיל את נושא הבקורת הפנימית גם על המועצות האיזוריות.

דוד אזולאי: אני מדבר בכלל, על כל החוקים שאנחנו מעבירים פה.

דוד אזולאי: זה לא חל על המועצות האיזוריות.

יהודית נאות: וזה בעיה.

יהודית נאות: שם הבלגן.

דוד אזולאי: סעיף 14 לתיקון מקובל עלי.

דוד אזולאי: חברת הכנסת יהודית נאות, את אומרת שבמקרה כזה כשיש ויכוח בין ראש העיריה לבין מבקר העיריה, שהמועצה תחליט על מספר התקנים.

דוד אזולאי: זה נלקח מתוך מכלול התקנים של הרשות המקומית?

ישראל שפיצר: מתוך מכלול התקנים של הרשות המקומית, ובתנאי שהיא תצביע על מקורות תקציביים.

יהודית נאות: אבל המועצה במילא קובעת את התקציב.

מרים פרנקל-שור: זה יהיה רק למקרים שאין הסכמה בין המבקר לראש העיריה או שזה יהיה הכלל?

יהודית נאות: המועצה צריכה להסכים, אבל אם באים ראש הרשות והמבקר ושניהם אומרים שהם הסכימו שאלה התקנים הראויים לשנה הזאת, אז כולם יצביעו בעד ונגמר הסיפור.

יהודית נאות: אבל בכל זאת צריך לתת למבקר את האפשרות לומר שקיצצו לו את הכנפיים, שהתקציב עולה, מספר הפעולות עולה אך לו מקצצים את התקנים.

דוד אזולאי: מי יקבע כמה תקנים צריך למחלקת מבקר העיריה?

דוד אזולאי: נניח שהחליטו בעיריית תל-אביב ששני פקידים ישמשו בתפקיד הזה וגם בעיריית נצרת החליטו שיהיו שני פקידים.

ישראל שפיצר: יש לנו פה בעיה.

ישראל שפיצר: אנחנו בזמנו קבענו שיהיה לפחות עוד עובד אחד בבקורת, מכיוון שיש הרבה רשויות שהעדיפו לצאת לבקורת חיצונית ולא רצינו למנוע את זה.

ישראל שפיצר: רוב הרשויות משתמשות דווקא בשרותי חוץ, קונות את השרותים וכך הן יכולות להגיע לבקורת הרבה יותר רחבה בהשוואה לעובדי בקורת פנים.

יהודית נאות: בסדר, אבל בכל זאת לא היה מזיק שאת מספר התקנים אתם תקבעו באותן רשויות שבהן הבקורת היא פנימית.

דוד אזולאי: חברת הכנסת נאות, הסעיף הזה הוא טוב אך הוא לא ישים.

דוד אזולאי: הוא יהיה ישים רק כשתהיה לראש העיריה אופוזיציה.

דוד אזולאי: אבל אז גם כך הוא בצרות והוא לא צריך את זה.

יהודית נאות: אתה יודע, זה לא נעים לקרוא כותרות כמו "ראש העיריה מצמצם את אגף הבקורת כי הוא לא רוצה בקורת".

חנה זיכל: לא נעים, אבל גם לא נורא.

יהודית נאות: סעיפים 15 ו-16 - לא נעסוק בהם כי הם מופיעים בהצעת חוק אחרת של חברי הכנסת ריבלין וקרא.

יהודית נאות: סעיף 18, זה פשוט טעות דפוס.

יהודית נאות: בסעיף 216 בפקודת העיריות, שעוסקת בעריכת דוחות כספיים, כבר הרבה שנים יש טעות קולמוס שאף אחד לא תיקן אותה.

יהודית נאות: כתוב שהדוח הכספי שהעיריה מכינה יידון בוועדת הבקורת.

יהודית נאות: כאשר מכין הגזבר דוח כספי ומגיש למועצה הוא צריך להידון בוועדת הכספים ולא בוועדת הבקורת.

יהודית נאות: אני מציעה לתקן בסעיף 216, שבמקום "בוועדת הבקורת" יבוא "בוועדת הכספים".

מרים פרנקל-שור: אולי גם וגם.

יהודית נאות: ועדת בקורת לא דנה בדוח כספי אלא רק בדיעבד.

יהודית נאות: כל רבעון מגישים דוח כספי.

יהודית נאות: לאן זה הולך?

יהודית נאות: לוועדת הכספים, בכל הרשויות.

יהודית נאות: אבל בחוק כתוב שזה צריך ללכת לוועדת הבקורת.

יהודית נאות: זה טעות.

יהודית נאות: כשאני הגשתי את ההצעה הכוללנית שלי אמרו לי במשרד הפנים שאולי באותה הזדמנות אני כבר אעשה להם טובה ואתקן את זה כי שנים כתובה טעות.

יהודית נאות: העסק התחיל בחבר מועצה טרי שטלפן אלי ואמר לי: למה ראש העיריה מגיש לוועדת הכספים ולא לוועדת הבקורת?

יהודית נאות: הרי כתוב בחוק.

יהודית נאות: הוא פשוט חבר טרי, הלך וקרא את החוק ואמר שוועדת הבקורת צריכה לדון בדוח הכספי.

יהודית נאות: אמרתי לו: לא היה כדבר הזה.

יהודית נאות: אז בדקתי וראיתי את הטעות.

יהודית נאות: לפי החוק הקיים היה צריך להגיש את דוח הכספי לוועדת בקורת.

יהודית נאות: זה טעות.

דוד אזולאי: אני רוצה להגיד לך שלא הייתי מוותר על ועדת הבקורת.

חנה זיכל: אתה לא מוותר על הבקורת.

חנה זיכל: ועדת הבקורת עוסקת בדוחות של מבקר העיריה.

חנה זיכל: ועדת הכספים, שתפקידה לייעץ לרשות המקומית בכל נושאים הכספיים, עוסקת בדוח הכספי.

חנה זיכל: זה פשוט טעות קולמוס שהיתה בפקודה כבר הרבה שנים.

עמי בן-דרור: היא צודקת.

יהודית נאות: סעיף 19 עוסק בסעיף 230 לפקודה.

יהודית נאות: אלה פשוט דברים שתקועים כבר שנים ואני החלטתי לעשות סדר.

יהודית נאות: דוח שנתי וסטטיסטיקה.

יהודית נאות: כתוב שדוח שנתי יוגש בסמוך ככל האפשר.

יהודית נאות: "לאחר 1.1 של כל שנה יכין ראש העיריה דוח מפורט על ניהול העיריה במשך 12 החודשים שקדמו".

יהודית נאות: כתוב בסעיף נכון להיום "הדוח יוגש למועצה ויישלח לממונה יחד עם התיקונים וההחלטות של המועצה הנוגעות לו".

יהודית נאות: אני רוצה להוסיף בסעיף 230 לפקודה, שאחרי "למועצה" יבוא "ולא יאוחר משלושים ואחד במרס של אותה שנה".

יהודית נאות: ראש הרשות מכין את הדוח לפי החוק בסמוך ל-1.1 אבל הוא לא מגיש למועצה עד יוני.

יהודית נאות: כאשר ראש העיריה מגיש דוח על מה שהיה חצי שנה קודם זה כבר לא רלוונטי.

יהודית נאות: לכן אני רוצה להגביל אותו.

יהודית נאות: אדרבא, תכין את הדוח שהחוק קבע אבל תגיש למועצה לכל המאוחר תוך 3 חודשים.

יהודית נאות: היום כתוב שהדוח יוגש למועצה אבל לא כתוב מתי.

יהודית נאות: אני מציעה שהדוח יוגש למועצה לא יאוחר מ-31.3 של אותה שנה.

דוד אזולאי: לא של אותה שנה.

דוד אזולאי: של השנה שלאחר מכן.

יהודית נאות: מתי שהוא מכין את הדוח.

יהודית נאות: הוא כותב על 12 החודשים ועליו להכין דוח תוך 3 חודשים.

יהודית נאות: האם זה מקובל?

יהודית נאות: אחרת, מה הטעם לדווח אם הוא יגיש את הדוח באוגוסט?

יהודית נאות: סעיף 20, המתייחס לסעיף 231, מדבר על "פרסום".

יהודית נאות: החוק היום מרשה לראש עיריה לכתוב ספר עבה על כל עלילותיו: "ראש העיריה רשאי לפרסם אותו בעיתון או באופן אחר".

יהודית נאות: בסעיף 231 כתוב שראש העיריה רשאי לפרסם בעיתון את הדוח שהוא מכין על 12 החודשים.

יהודית נאות: אני לא חושבת שראש עיריה יכול לקחת ספר ולהתחיל לפרסם אותו על חשבון הציבור בעיתון.

יהודית נאות: אני חושבת שראש העיריה רשאי לקחת מכספי הארנונה ולפרסם בעיתון תמצית דוח לציבור שהיקפה 2,000 מלים.

יהודית נאות: מצד אחד, מגיע לראש העיריה שהציבור יידע מה הוא עשה אבל מצד שני, שלא ימלא עיתון שלם כי זה יעלה המון כסף.

יהודית נאות: אני הצעתי "תמצית הדוח שלא תעלה על 2,000 מלים".

יהודית נאות: אם תשאל אותי למה 2,000 - אני לא יכולה להגיד לך.

יהודית נאות: אם תגיד 2,500, אני אקבל.

אביטל שטרנברג: זה לא כל-כך עניין של פרסומת אלא תעמולה.

דוד אזולאי: הם כבר עושים את זה.

דוד אזולאי: הם לא צריכים בשביל זה שום חוק.

יהודית נאות: היום יש הרבה מאוד ראשי רשויות מקומיות שמוציאים עיתון מטעם.

יהודית נאות: הם אומרים: העתונות המקומית מחפשת אותנו.

יהודית נאות: אנחנו רוצים בכל זאת להביא, בשמנו אנחנו, את הפעולות החיוביות.

יהודית נאות: אני מסכימה לכך, אבל צריך להיות גם גבול.

יהודית נאות: לכן אמרתי שראש הרשות יכין דוח פעם בשנה, ייצא לעתונות מטעם ויכתוב מה שהוא רוצה לכתוב.

יהודית נאות: לא מה שהעתונות המקומית, שיורדת עליו כל הזמן, כותבת.

יהודית נאות: שיכתוב מה שהוא עשה, הדברים הכי חיוביים.

יהודית נאות: אבל צריכה להיות לזה הגבלה.

יהודית נאות: מצד אחד זה גם יעגן בחוק את המותר אבל זה גם יגיד מה אסור.

יהודית נאות: ואז לא יהיה לנו את כל הסיפור הזה של הירחונים ובטאונים מטעם.

יהודית נאות: אני מנסה לעגן את העניין הזה בחקיקה.

דוד אזולאי: בעכו ראיתי חידוש, כשראש העיריה כותב קבוע, כל שבוע, עמוד שלם על מה שהוא רוצה.

דוד אזולאי: הוא כותב על העובדים שלו, ברכת מזל טוב לשמחות או חלילה השתפות באבל.

דוד אזולאי: הוא מפאר, משבח, מהלל ומרומם ומקלס.

דוד אזולאי: אז מה נוכל לעשות לו?

יהודית נאות: אני חושבת שזה יהיה אסור.

יהודית נאות: דרך אגב, זה לא בסדר.

ישראל שפיצר: זה בא להגביל אותו.

דוד אזולאי: עד עכשיו הוא עשה את זה ולא היה לו הכשר.

דוד אזולאי: עכשיו את נותנת לו הכשר.

יהודית נאות: לא נכון.

יהודית נאות: פעם בשנה מגיע לראש רשות לכתוב - - -

דוד אזולאי: הוא לא צריך אותך פעם בשנה.

דוד אזולאי: הוא עושה את זה כל שבוע.

יהודית נאות: אבל אני אאסור עליו.

דוד אזולאי: בינתיים את נותנת לו ברשות לעשות עוד פרסום אחד.

עמי בן-דרור: צריך להיות מוגדר שזה הדוח השנתי ולא דבר אחר.

עמי בן-דרור: אתה מכיר את הבולטין של מר שמואל אבואב, כשכל יום שישי יוצא ספר לציבור עם תמונות וכדומה.

עמי בן-דרור: לא לזה את מתכוונת.

עמי בן-דרור: את מתכוונת לדוח השנתי שלו.

יהודית נאות: אני כן מתכוונת לזה.

יהודית נאות: יש ראשי רשויות שלדעתי מבזבזים כספי ציבור על פרסומם האישי.

יהודית נאות: זה לא בסדר.

יהודית נאות: אני הלכתי פה בהגינות.

יהודית נאות: אני רוצה לתחום את זה.

עמי בן-דרור: אבל בסעיף הזה את מתייחסת לפרסום הדוח השנתי, שאותו הוא לא יפרסם כספר אלא במגבלה של מספר מלים מסויים.

יהודית נאות: האם החוק לא אומר שברגע שהמחוקק אמר מה כן, מתוך זה ברור שכל שאר זה לא?

עמי בן-דרור: צריך להגדיר את זה.

חנה זיכל: השאלה מה הוא יכניס ב-2,000 המלים.

יהודית נאות: מצידי שיכניס רק את שמו 2,000 פעמיים.

יהודית נאות: מה איכפת לי?

עמי בן-דרור: אם יש היום פרסומים מקומיים של הרשויות המקומיות - - -

יהודית נאות: אבל צריך להגביל אותם.

עמי בן-דרור: בסדר, אבל לא בסעיף הזה.

ישראל שפיצר: ברשויות הקטנות יש גם בטאונים.

עמי בן-דרור: חברת הכנסת נאות, רשמי לפניך לחקיקה הבאה לעסוק בנושא הזה של הפרסום השוטף.

יהודית נאות: אבל אתה מסכים שכך זה יהיה?

עמי בן-דרור: זה מתייחס לדוח השנתי בלבד.

יהודית נאות: אומרים פה שצריך לעסוק בחקיקה נפרדת בנושא של ראשי הרשויות שמבזבזים כספי ארנונה על פרסומים אישיים.

יהודית נאות: אבל כרגע, שלא יפרסמו בעיתון את הספר אלא רק "תמצית הדוח שלא תעלה על 2,000 מלים".

דוד אזולאי: לדעתי זה מיותר.

דוד אזולאי: מפני שהוא גם כך מפרסם כל שבוע והוא כותב מה שהוא רוצה ועכשיו את נותנת לו עוד פעם אחת אפשרות לפרסם.

יהודית נאות: היום כתוב בחוק שראש העיריה רשאי לפרסם בעיתון או באופן אחר את הדוח השנתי.

יהודית נאות: אז הוא מפרסם בעיתון את הדוח במלואו, רק שהוא מפרסם כל חודש חלק מהדוח.

יהודית נאות: הוא כותב 12 פרקים וכל חודש יש לך בעיתון דוח.

יהודית נאות: אני אומרת: לא.

יהודית נאות: תעשה תמצית ובעיתון תפרסם רק 2,000 מלים.

דוד אזולאי: כל רבעון.

יהודית נאות: לא.

יהודית נאות: דוח שנתי.

יהודית נאות: מה איכפת לך?

יהודית נאות: תגביל אותו.

עמי בן-דרור: חוק חופש המידע מחייב את הרשות היום לפרסם את הדוח השנתי בפומבי.

יהודית נאות: לכן אני מגבילה את זה.

יהודית נאות: אתה יודע איזה ספרים כותב מר מצנע?

יהודית נאות: הוא מפרט גם מה אורך הצנורות שהוא הכניס מתחת לאדמה.

עמי בן-דרור: אני מקבל את זה, את צודקת במאה אחוז.

עמי בן-דרור: לכן אני אומר שזה מיועד לפרסום הדוח השנתי, כאשר הפרסומים השוטפים - את זה צריך לתקן בצורה אחרת.

יהודית נאות: בדברים האחרים נטפל בהזדמנות אחרת.

יהודית נאות: סיכמנו שפרסום תמצית הדוח השנתי לא יעלה על 2,000 מלים.

יהודית נאות: 2,000 מלים זה די הרבה, דרך אגב.

יהודית נאות: סעיף 22 זה הישג גדול.

יהודית נאות: זה סעיף שעוסק במתן תעודה לטאבו.

יהודית נאות: אני נורא שמחה שמרכז השלטון המקומי הסכים לכך.

יהודית נאות: כדי לתת למישהו שקנה דירה רישום בטאבו, שאין על הדירה חובות, יש הרבה רשויות מקומיות שהיו לוקחות את המוכר - שרוצה את האישור מהטאבו - ואומרות: כן, אבל תשלם עד סוף השנה.

יהודית נאות: אם מכרת דירה בינואר, הם היו אומרים: תשלם עד סוף השנה ותתחשבן עם הקונה.

מרים פרנקל-שור: זה לא תקין.

יהודית נאות: לכן אנחנו מתקנים.

יהודית נאות: ההתנגדות המקורית היתה לא של משרד הפנים, שהכיר בצורך החוקי, אלא של מרכז השלטון המקומי שאמר שזה לא מעניין אותם, הם רוצים את הארנונה.

יהודית נאות: זה ההזדמנות שלהם לתפוס.

יהודית נאות: אנחנו מתקנים פה.

יהודית נאות: כשמדברים על חובות ארנונה אז הכוונה לאותו נכס עד למועד מתן התעודה.

יהודית נאות: אתה רשאי לוודא שאין חובות עד למועד שבו אתה מוציא תעודה.

יהודית נאות: כשאתה מוכר דירה ואתה רוצה תעודה לטאבו אנחנו לא נותנים אפשרות לעיריה להגיד שאתה צריך לשלם עד סוף השנה.

יהודית נאות: אם אתה מוכר את הדירה בינואר הם לא יכולים לקחת ממך ארנונה עד סוף השנה ולהגיד לך להתחשבן עם הקונים.

מרים פרנקל-שור: העיריה פעלה שלא כדין.

יהודית נאות: נכון, אבל צריך לתקן את זה ולהבהיר.

יהודית נאות: העיריה תוכל לומר שחובותיך הם רק עד יום המכירה.

יהודית נאות: זה התיקון.

יהודית נאות: לא מיום המכירה אלא מיום מתן התעודה.

חנה זיכל: זה היה צריך להיות למעשה יום המכירה.

יהודית נאות: לא, כי עד אז אין מסירת בעלות.

יהודית נאות: אתה חותם על הסכם זמני ואחר-כך עם מינהל מקרקעי ישראל אתה הולך לעיריה.

יהודית נאות: ביום מסויים אתה בא, נותנים לך תעודה ומוודאים שאין חובות.

יהודית נאות: ליום מתן התעודה.

יהודית נאות: סעיף 24 (תיקון סעיף 4 בתוספת השניה לפקודה) עוסק בישיבות המועצה.

יהודית נאות: היום אם ראש רשות רוצה שכל תיקי התכנון והבניה יעברו, הוא קובע ישיבת מועצה - - -

דוד אזולאי: הוא קובע קודם ישיבת ועדת לתכנון ובניה ואחר-כך ישיבת מועצה.

יהודית נאות: אם הוא רוצה שכל התיקים יעברו אז הוא עושה אחרת, הוא יותר פיקח.

יהודית נאות: הוא קובע ישיבת מועצה מ-6-9 בערב.

יהודית נאות: ב-9 האנשים כבר מותשים, נשארים סעיף אחד או שניים, הוא שם את סדר היום הכבד בסוף ואז אין אף אחד לאשר.

יהודית נאות: זה על-פי החוק מותר.

יהודית נאות: אני אומרת ש"במועד הקבוע לישיבות המועצה יתקיימו דיונים מיוחדים כמפורט בסעיף 59 רק אם יקדימו את ישיבת המועצה מן המניין".

יהודית נאות: מה זה סעיף 59?

יהודית נאות: זה דיונים מיוחדים בדוח בקורת ודוח כספי.

מרים פרנקל-שור: (קוראת את הסעיף)

יהודית נאות: אני פשוט רוצה הפרדה בין דיונים.

יהודית נאות: יש סוגים מסויימים של דיונים שמחייבים כינוס של המועצה: דוח כספי של הגזבר ודוח של הבקורת.

יהודית נאות: ראש העיריה הפיקח "תוקע" ישיבת מועצה ארוכה, שנמשכת לפחות 3 שעות, דיונים ארוכים על מצב האומה, ואחר-כך לא מגיעים לדון בדוח בקורת או בדוח כספי.

יהודית נאות: זה סיפור אחד.

יהודית נאות: סיפור שני הוא לגבי ועדת בניין העיר.

יהודית נאות: אני מציעה שבמועד הקבוע לישיבות המועצה לא יתקיימו ישיבות של מועצת העיריה, היושבת כוועדה מקומית לתכנון ובניה לפי חוק התכנון והבניה, אלא אם הסכימו לכך מראש ¾ מכלל חברי המועצה.

דוד אזולאי: אם הוא רוצה לקיים את זה בצמוד לישיבת המועצה - את מתכוונת גם אם הוא עושה את זה לפני ישיבת המועצה?

יהודית נאות: כן.

דוד אזולאי: בתחילת ישיבת המועצה הוא יקבל הסכמה של ¾ מהחברים אך כולם ילכו הביתה וכך חזרת לאותו מצב.

דוד אזולאי: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?

דוד אזולאי: מה הרווחת בזה?

יהודית נאות: אני לא יכולה לאסור על מועצה מסויימת להחליט שכן נשארים פעם אחת.

יהודית נאות: אם תשאל את הנבחרים אז יגידו לך: תעשה ישיבה אחת ארוכה, עדיף לי מאשר לצאת פעמיים מהבית.

יהודית נאות: כך אומרים בעיקר הורים לילדים צעירים.

יהודית נאות: אומרים: יום אחד בשבוע, אז שזה יהיה מ-6-11.

אביטל שטרנברג: הבעיה היא שחברי המועצה לא תמיד יודעים.

אביטל שטרנברג: אם הם יודעים והם מוותרים על זכותם, אתה לא יכול להכריח אותם.

יהודית נאות: יש מקומות שראש הרשות קובע לבד מבלי לשאול.

יהודית נאות: אני אומרת שאם ¾ מחברי המועצה מאשרים.

דוד אזולאי: הוא צריך להודיע לפני כן.

דוד אזולאי: זה מופיע על סדר היום.

דוד אזולאי: הטוב ביותר היה לאסור את הצמדת הישיבות.

יהודית נאות: אבל אם ¾ מחברי המועצה רוצים - לכן אמרתי - - -

דוד אזולאי: פה אולי נחייב אותו שהישיבה של הוועדה המקומית לתכנון ובניה תהיה לפני ישיבת המועצה ולא אחריה.

יהודית נאות: כך היה במקור.

עמי בן-דרור: אם נתרגם את זה למציאות, הכוונה שלך לתת עדיפות לישיבה שלא מן המניין.

יהודית נאות: אני אומרת שלא יעשו ביום של ישיבת מועצה גם ישיבות ועדת בניין עיר.

דוד אזולאי: הבעיה שלה היא הוועדה לתכנון ובניה, שזאת המליאה.

דוד אזולאי: זה למעשה קורה בסוף ישיבת המליאה, כשלמעלה ממחצית חברי המועצה כבר הלכו הבית כי כל אחד מהם גמר את העניינים שלו ואז בעצם ראש העיריה נשאר עם האינטרסנטים להעביר את מה שהוא רוצה להעביר.

מרים פרנקל-שור: אין סדר יום?

מרים פרנקל-שור: הוא יכול להביא מה שהוא רוצה?

יהודית נאות: היום אתה לא יכול אפילו ללכת לממונה כי החוק מרשה לו.

יהודית נאות: אני אומרת, שמזכיר המועצה או המנכ"ל קודם יבדקו עם החברים.

יהודית נאות: אם ¾ מהם הסכימו לנוהג הזה, בסדר.

יהודית נאות: אבל אם אין ¾ מחברי המועצה שמסכימים לסידור הזה, לא יעשו את זה.

יהודית נאות: היום חבר מועצה בודד לא יכול למנוע את זה.

דוד אזולאי: קיבלתי את מה שאת אומרת אבל אני מודיע לך שזה לא פותר את הבעיה שאת רוצה לפתור.

דוד אזולאי: בתחילת הישיבה ¾ מהחברים יסכימו על קיום הישיבה הנוספת אך הם לא ישארו במליאה ויילכו כולם.

יהודית נאות: אני רוצה שלפחות רוב יחליט על זה.

יהודית נאות: הוא צריך לקבל הסכמה של ¾ מראש.

דוד אזולאי: אז הוא יקבל את הסכמת ה-3/4 מראש וכולם ילכו אחר-כך הביתה והוא ישאר לבד.

יהודית נאות: ילכו, אבל זה כבר בידיעה ועל אחריותם.

יהודית נאות: אני רוצה למנוע פה שימוש בכוח הזרוע.

דוד אזולאי: הייתי הולך על שתי אפשרויות.

דוד אזולאי: אפשרות אחת, להגיד שאין להצמיד את ישיבת הוועדה לתכנון ובניה לישיבות מועצת העיר.

דוד אזולאי: זה הדבר הטוב ביותר.

יהודית נאות: כאן אתה חוזר להצעת החוק המקורית שלי.

דוד אזולאי: הטוב ביותר הוא לא להצמיד את ישיבת שתי הוועדות.

דוד אזולאי: זה היום מאוד פרוץ.

דוד אזולאי: זה הדבר הטוב והחשוב ביותר.

דוד אזולאי: מצד שני, אני חס על אותם חברי מועצה שעובדים בהתנדבות ולא מקבלים שכר, שצריכים לבוא פעמים בחודש ולשבת 3-4 שעות.

דוד אזולאי: לפחות בואו נקבע שישיבות הוועדה לתכנון ובניה יתקיימו לפני ישיבות המועצה ולא אחריה.

דוד אזולאי: מבחינתנו יותר חשובה ועדת התכנון והבניה.

יהודית נאות: זה מקובל עלי.

יהודית נאות: זאת אומרת, "במועד הקבוע ...

יהודית נאות: אלא אם יקדימו את ישיבת המועצה מן המניין ... ואם הסכימו לכך מראש ¾ מכלל חברי המועצה".

יהודית נאות: אתה צודק.

דוד אזולאי: אז לפחות ניתן לזה חשיבות.

דוד אזולאי: אם הם לא יישארו לישיבת מועצת העיריה, זה בעיה שלהם.

יהודית נאות: גברת פרנקל-שור, "במועד הקבוע לישיבות מועצה", בסעיף האחרון, "לא יתקיימו ישיבות של מועצת העיריה היושבת כוועדה מקומית לתכנון ובניה לפי חוק התכנון והבניה, אלא אם יקדימו את ישיבת המועצה מן המניין" - - -

דוד אזולאי: "אלא אם הסכימו לכך מראש שלושה רבעים מכלל חברי המועצה ודיון בוועדה לתכנון ובניה יתקיים לפני מליאת המועצה".

עמי בן-דרור: זה מקובל בהחלט.

עמי בן-דרור: אני בכלל רוצה לברך את חברת הכנסת נאות על הצעת החוק.

עמי בן-דרור: בדרך כלל יש לי בקורת על התיקונים אבל הפעם אני מאמץ את ידיה.

דוד אזולאי: חברת הכנסת יהודית נאות, אנחנו חייבים להגיש הצעת חוק משותפת, להחזיר את מה שהיה קודם לחברי מועצת העיר, שיוכלו לקבל שכר.

ישראל שפיצר: יש כמה הצעות חוק, של חברי הכנסת מלול ומאור, שמדברות על גמול לחברי מועצה.

דוד אזולאי: היתה כבר הצעת חוק והממשלה הכניסה את זה בחוק ההסדרים והורידו ממנה את הכסף.

יהודית נאות: יש הצעת חוק של חברת הכנסת ענת מאור שאומרת להחזיר את הגמול לחברי המועצה.

חנה זיכל: לא ברור מאיפה נביא את הכסף.

מרים פרנקל-שור: יש בג"ץ על הסעיף הזה, שמתוכו למדת?

מרים פרנקל-שור: איזה בג"ץ זה?

מרים פרנקל-שור: אם זה בעקבות בג"ץ, אני רוצה לכתוב את זה בדברי ההסבר.

יהודית נאות: אני לא זוכרת, אבל יש לי אותו.

יהודית נאות: אני לומדת את כל הדברים האלה מבג"צים.

יהודית נאות: בג"ץ אמר שהמחוקק צריך לתת את הדעת למנוע שאדם יחיד יחליט שיש שתי ישיבות.

יהודית נאות: הוא בעצם מכריח את חברי המועצה לשבת שם מעבר לשעות הסבירות.

דוד אזולאי: ישיבת מועצת העיר יכולה להתארך גם ל-4 שעות וכדי להמשיך את הדיון מעבר ל-4 שעות הוא צריך את הסכמת הרוב.

יהודית נאות: הוא צריך ¾.

יהודית נאות: אבל מה הוא עושה?

יהודית נאות: הוא מקבל אישור של החברים.

יהודית נאות: את הציבור מעניין אם על מגרש מסויים יקום בניין רב-קומתי.

יהודית נאות: הדיון על כך מתחיל ב-11 בלילה ועד אז כל הציבור יושב באולם המועצה ולאט לאט אנשים נוטשים.

יהודית נאות: זה שיטה נהדרת למנוע התנגדויות.

דוד אזולאי: אני מכיר את זה.

דוד אזולאי: לצערי הרב התופעה הזאת קיימת.

דוד אזולאי: דעי שיצרת בעיה לראשי הערים ברגע שקבעת את ישיבות ועדות התכנון והבניה לפני ישיבת מועצת העיר.

דוד אזולאי: יצרנו להם בעיה ואני לא מצטער על כך.

יהודית נאות: למעשה גמרנו לאשר את זה לקריאה ראשונה, למעט סעיפים 15 ו-16.

יהודית נאות: התיקון שחבר הכנסת דוד אזולאי הציע לגבי סעיף 170 מקובל עלי: "שר הפנים ושר המשפטים".

דוד אזולאי: אנחנו נאשר הכל לקריאה ראשונה, בצירוף כל התיקונים שהוחלט עליהם במהלך הדיון.

דוד אזולאי: אני אומר לך כבר שיש הסתייגות לגבי סעיף 20, באשר לפרסום הדוח.

דוד אזולאי: לדעתי הוא מיותר.

יהודית נאות: אבל היום כתוב שמותר לו לפרסם את כל הדוח השנתי.

יהודית נאות: הוא יכול לכתוב ספר ולפרסם אותו.

דוד אזולאי: הייתי רוצה שראש עיריה בכלל לא יפרסם כלום אלא רק את הדוח.

דוד אזולאי: היום יש ראשי ערים שמפרסמים כל שבוע מה שהם רוצים ופה אנחנו נותנים להם עוד פרסום אחד ברשות.

ישראל שפיצר: כמה עיתונים מקומיים יש בהוצאת המועצה במועצות הקטנות?

דוד אזולאי: תאמין לי, בעיר כמו שלומי ראש הרשות מפרסם ב-3-4 מקומונים.

יהודית נאות: היום בסעיף 231 כתוב "פרסום הדוח - ההעתקים של הדוח יוחזקו לעיון הציבור במשרדי העיריה וראש העיריה רשאי לפרסם אותו בעיתון, או באופן אחר".

יהודית נאות: היום הוא רשאי לפרסם בלי הגבלה.

יהודית נאות: אני אומרת פה: אל תפרסם את הדוח אלא תפרסם רק תמצית של 2,000 מלים לכל היותר.

יהודית נאות: אני מצמצמת אותו ל-2,000 מלים.

דוד אזולאי: אנחנו מאשרים את הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות, התש"ס-2000 (פ/1364), אחרי שהיא עובדה עם המשרדים הנוגעים בדבר.

דוד אזולאי: אנחנו מעבירים את זה לקריאה ראשונה, בצירוף התיקונים עליהם הוחלט בוועדה.

דוד אזולאי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד אזולאי: ההצעה עוברת פה אחד לקריאה ראשונה.