ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 196, 2000-12-18 11:45

חברי הוועדה: יגאל ביבי תאופיק חטיב מוחמד כנעאן עיסאם מחו'ל

מוזמנים: יורם רונדשטיין מינהל החשמל, משרד התשתיות הלאומיות יהודה זימרת, עו"ד משרד הפנים יחזקאל לביא משרד הפנים גלית תורג'מן משרד האוצר סנאא חמוד רכזת קידום מדיניות, מרכז מוסאוא

קצרנית: נושא:

קצרנית: הצעת חוק הספקת חשמל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2) (הארכת תוקף), התש"ס-2000.

קצרנית: הצעת חוק הספקת חשמל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2) (הארכת תוקף), התש"ס-2000.

דוד אזולאי: על סדר היום: הצעת חוק הספקת חשמל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2) (הארכת תוקף), התש"ס-2000.

דוד אזולאי: אנחנו מתבקשים לאשר את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית.

סימה סלע: אנחנו רוצים להאריך את החוק שנחקק כהוראת שעה לשנתיים נוספות.

סימה סלע: החוק הזה נחקק בעקבות דוח ועדת מרקוביץ, שקבע שיש בתים שנבנו ומיועדים למגורים.

סימה סלע: .

דוד אזולאי: הם נכללים בתוך תוכנית המתאר?

סימה סלע: לא.

סימה סלע: הם אמנם נבנו בניגוד לחוקי התכנון והבנייה, אבל הם לא מיועדים להריסה והם משמשים למגורים.

דוד אזולאי: למה הם לא מיועדים להריסה?

מוחמד כנעאן: הם נמצאים בתוך תוכנית המתאר, רק הם נבנו בניגוד.

מוחמד כנעאן: .

דוד אזולאי: למה הם לא מיועדים להריסה?

יורם רונדשטיין: כי הרשויות לא ביקשו להרוס.

דוד אזולאי: למה?

יורם רונדשטיין: מסיבות שונות.

דוד אזולאי: תן לי סיבה אחת.

יורם רונדשטיין: את השיקולים של הוועדות המקומיות של תכנון ובנייה, שהן אלו שאמורות להגיש צווי הריסה, אני לא יודע.

יורם רונדשטיין: נוצר מצב שיש בתים לא חוקיים שלא ביקשו להרוס אותם.

יורם רונדשטיין: על הבתים האלה חל חוק התכנון והבנייה.

דוד אזולאי: הבתים האלה נמצאים בתוך תוכנית המתאר?

יורם רונדשטיין: יש חלק שהם בתוך תוכנית וחלק מחוץ.

דוד אזולאי: על בתים שנמצאים מחוץ לתוכנית המתאר ונבנו ללא היתר יחול החוק הזה?

יורם רונדשטיין: הוא חל גם עליהם.

דוד אזולאי: השאלה היא למה.

יהודה זימרת: הוועדה הקודמת לבדיקת הבנייה הבלתי חוקית אמרה שיש מספר בתים שלעולם לא יוכשרו, ויש בתים שנבנו עד 1987 בניגוד לחוק שניתן יהיה בעתיד להכשיר אותם.

יהודה זימרת: הם נקראו הבתים האפורים.

יהודה זימרת: עכב מכלול בעיות בקידום התכנון, חלק מהבתים האלה לא הוכשרו.

יהודה זימרת: אנחנו מבחינה הומניטרית לא יכולנו למנוע את הסיפור של אותם בתים, ולכן באה אותה הצעת חוק שאמרה שאת אותם בתים שהיו עד שנת 1987 ניתן יהיה לחבר.

יורם רונדשטיין: ועדת מרקוביץ לא השאירה רשימות מסודרות.

יגאל ביבי: אז עכשיו אני יכול להגיד על מבנה שבניתי לפני שבוע.

יגאל ביבי: .

יורם רונדשטיין: אני עובד עם תצלומי אוויר ומזהה בתים שהיו קיימים עד 1987.

יורם רונדשטיין: את הבתים האלה אנחנו מכשירים.

דוד אזולאי: הוראת שעה הזו לא תחול על בתים שנבנו לאחר שנת 1987?

יורם רונדשטיין: נכון.

דוד אזולאי: איזו בקרה יש לכם בעניין הזה?

יורם רונדשטיין: יש לנו תצלומי אוויר.

יהודה זימרת: תצלומי האוויר משנת 1987 מראים אם הבית היה קיים.

יהודה זימרת: אם רואים שבשטח לא היה בית, או שהבית הזה גדל, הוא לא יכול לחבר אותו.

יורם רונדשטיין: אני עובד עם היחידה לפיקוח על הבנייה במשרד הפנים.

יורם רונדשטיין: כל רשימה שאנחנו רוצים לאשר אני מעביר לוועדות המקומיות והמחוזיות לתכנון ובנייה.

יורם רונדשטיין: אם הוא בנה לפני 1987 אבל הוסיף תוספת בנייה אחרי 1987, הוא פסול.

יגאל ביבי: אני חושב שהבעיה הגדולה ביותר של הישובים הערביים היא שאין להם תוכנית מתאר.

יגאל ביבי: לצערי, גם בהרבה ישובים יהודיים אין תוכנית מתאר.

יגאל ביבי: זה מחדל גדול מאוד.

יגאל ביבי: כל בנייה לא חוקית הורסת אופציות של תכנון.

יגאל ביבי: יכול להיות שמשפחה כזאת או אחרת נהנית, אבל הנזק לציבור הוא רב.

יגאל ביבי: למה הכפרים הערביים נראים כך?

יגאל ביבי: למה כשאתה הולך לבית ג'אן אתה לא יכול ליסוע בביטחון?

יגאל ביבי: כי עשו טובה לאנשים.

מוחמד כנעאן: הבתים היו לפני הכביש.

יגאל ביבי: לא.

יגאל ביבי: זה אסון לכפרים.

יגאל ביבי: כואב לי שהם לא יכולים לבנות נורמאלי, שאי אפשר להעביר קו ביוב, שאין ניקוז.

יגאל ביבי: למה הוצפה פרדיס?

יגאל ביבי: בגלל הבנייה הבלתי חוקית.

יגאל ביבי: למה נהרסו הבתים?

יגאל ביבי: בגלל הבנייה הבלתי חוקית.

יגאל ביבי: הנזק הראשון הוא לאנשים, לאיכות החיים שלהם.

יגאל ביבי: איך זה שעברו 3 שנים ואין רשימה?

יגאל ביבי: אנחנו לא רוצים להזיק לאנשים, אבל אם אתה מאריך בשנתיים, גם עוד שנתיים לא תהיה רשימה.

יגאל ביבי: בואו נאשר הארכה של חצי שנה.

דוד אזולאי: יש בעייתיות מסויימת, כי החוק הסתיים ב-1.3.1999.

דוד אזולאי: אתה כרגע מאשר שנתיים, כאשר אתה בפועל מאשר רק שנה וחודשיים.

סימה סלע: בנאום בכנסת הבהרנו שהמטרה היתה להאריך בשנתיים נוספות.

סימה סלע: הכוונה היתה שהשנתיים יהיו ברצף, כלומר מ1.3.1999 עד ל-1.3.2001.

סימה סלע: כיוון שהליכי החקיקה התעכבו כל כך..

דוד אזולאי: אבל למה זה התעכב?

סימה סלע: זה התעכב מסיבות שונות במשרד התשתיות.

דוד אזולאי: ומה קרה בתקופה הזאת?

דוד אזולאי: האם חיברו או לא חיברו?

סימה סלע: לא, כי החוק לא היה בתוקף.

יגאל ביבי: אז למה לא עושים בינתיים רשימה?

יורם רונדשטיין: היחידה לפיקוח על הבנייה במשרד הפנים לא רצתה לפעול בלי חוק.

יגאל ביבי: מה זאת אומרת לא יכולה?

יגאל ביבי: אחרי שהערת את תשומת ליבי לעניין הזה, אני מבקש שזה יהיה שנה וחצי.

יגאל ביבי: בואו נלחץ קצת את המערכת.

מוחמד כנעאן: אני מתנגד לדברים של חבר הכנסת יגאל ביבי, כי הוא לא מבין מה מתרחש.

מוחמד כנעאן: אני חושב שצריך לתת שנתיים.

מוחמד כנעאן: כשהשר סוויסה היה כאן לפני בערך כשנה, ועדת הפנים אישרה את הצעת הממשלה בנושא הזה.

מוחמד כנעאן: מי שאשם שהחוק לא הגיע לכאן עד עכשיו, זה משרד התשתיות הלאומיות שלא הכין את החוק כמו שצריך.

מוחמד כנעאן: בזמנו אמר השר שתוך שבועיים, שלושה הוא יכין את הצעת החוק.

יגאל ביבי: אני רוצה לרשום הסתייגות שזה יהיה שנה וחצי במקום שנתיים.

סימה סלע: אנחנו מבקשים שבמקום 5 שנים יהיה 7 שנים, כדי שיהיו לנו שנתיים מלאות לעבודה.

סימה סלע: זה יסתיים ב1.3.2003.

הלית ברק: חבר הכנסת ביבי, חצי שנה מהיום?

יגאל ביבי: השנה שהיתה ועוד חצי שנה מהיום.

דוד אזולאי: אני מבקש ממך, חבר הכנסת ביבי, להגיש את ההסתייגות שלך בכתב.

מוחמד כנעאן: יש פה מחדל של המשרד לתשתיות לאומיות שהחוק לא הגיע בזמן.

מוחמד כנעאן: במה אשמים התושבים שלא קיבלו תוכנית מתאר?

מוחמד כנעאן: ועדת מרקוביץ קבעה שיש 22 אלף בתים שנבנו ללא רשיון, כאשר 50% במגזר היהודי ו-50% במגזר הערבי.

מוחמד כנעאן: זה לא רק במגזר הערבי.

מוחמד כנעאן: אני רוצה לשמוע פעם אחת שיגאל ביבי או כל אחד אחר יגיד שישנם בתים שנבנו באופן לא חוקי במגזר היהודי.

מוחמד כנעאן: ההתנפלות היא רק על המגזר הערבי.

מוחמד כנעאן: מדינת ישראל אחראית על כל המחדל במגזר הערבי.

מוחמד כנעאן: מי אשם?

מוחמד כנעאן: מי אשם שאנשים בונים בלי רשיון?

מוחמד כנעאן: מי אשם שאנשים בונים מחוץ לתוכנית מתאר?

מוחמד כנעאן: אין תוכנית מתאר.

מוחמד כנעאן: על מה הערבים מחו?

מוחמד כנעאן: על התסכול שלהם מהתנהגות הממשלה והמדינה כלפיהם.

מוחמד כנעאן: אי אפשר לשחק משחקי יגאל ביבי.

מוחמד כנעאן: הוא היה בכל ממשלות ישראל, שהן אלה שאשמות במה שקרה במגזר הערבי.

מוחמד כנעאן: לקבוע 5 שנים זה לא ראלי, כי שנה כבר עברה.

יהודה זימרת: את השנה שהפסידו צריך לתת עכשיו, כלומר במקום 5 שיהיה 6.

סימה סלע: הפסדנו שנה ו-9 חודשים.

מוחמד כנעאן: צריך לקבוע 7 שנים במקום 5 שנים.

מוחמד כנעאן: אני הצעתי הצעת חוק שמבקשת עוד 5 שנים, כי לצערי הרב בגלל כל מיני עיכובים אדם שרוצה אישור לחיבור לחשמל לוקח לו שנתיים.

הלית ברק: כרגע, בנוסח הכחול כפי שהוא היום, הכוונה היא שתוקפה של הוראת השעה יפוג במרץ 2001, דהיינו בעוד כ-4 חודשים.

הלית ברק: מה שחבר הכנסת ביבי מבקש, שזה חצי שנה מהיום, לא ראלי כדי לאפשר לאנשים לעשות את עבודתם.

הלית ברק: הממשלה מציעה 7 שנים, כלומר שהחוק יחול עד מרץ 2003.

הלית ברק: הוועדה צריכה להחליט אם היא מקבלת את הצעת הממשלה, או תאריכים נוספים שמוצעים על ידי חברי הכנסת.

עסאם מח'ול: אני חושב שהתמונה מאוד ברורה.

עסאם מח'ול: השאלה היא אם להמשיך ולתת למעגל הקסמים להכות באזרחי המדינה – ערבים במקרה הזה.

עסאם מח'ול: השאלה שעומדת על הפרק היא אם להיות מחוברים או לא מחוברים לחשמל.

עסאם מח'ול: המציאות היא שאין תוכניות לבנייה ציבורית ואין תוכניות מתאר.

עסאם מח'ול: המציאות יותר חזקה מהחוקים.

עסאם מח'ול: החוק צריך לתת מענה לצרכים של הציבור, לא הצרכים של הציבור יתנו מענה לחוק.

עסאם מח'ול: אם החוק מתנגש עם הצרכים של הציבור, אז משנים את החוק.

דוד אזולאי: אין לי בעיה עם החוק.

דוד אזולאי: אין שום סיבה בעולם לתת לבית שנבנה בצורה בלתי חוקית פרס.

דוד אזולאי: האם בית שנבנה לפני חצי שנה יחובר לחשמל?

דוד אזולאי: את זה אני מבקש לדעת.

דוד אזולאי: אף אחד לא יתן את ידו לכך, כי כולנו רוצים שתוכניות המתאר יאושרו ושיהיה סדר במגזר הערבי.

מוחמד כנעאן: כל בית צריך להיות מחובר לרשת החשמל והמים.

דוד אזולאי: חוקי או לא חוקי?

מוחמד כנעאן: לא משנה.

מוחמד כנעאן: מי שקובע אם זה חוקי או לא חוקי זאת ועדת התכנון והבנייה המקומית.

מוחמד כנעאן: אם אדם בנה בית באופן לא חוקי הוא צריך להענש, אבל לא על ידי כך שלא יחברו אותו לחשמל ולמים.

דוד אזולאי: אני לא מסכים איתך.

דוד אזולאי: מה שאתה אומר הוא שכל בן אדם שבונה בית באופן לא חוקי יוכל לקבל חשמל ומים, כאשר רק אחר כך יתחשבנו איתו.

מוחמד כנעאן: אם אתה צריך לעצור אותו בגלל שהוא בונה בלי רשיון, תעצור אותו, אבל אל תתן לו לבנות ואחר כך תמנע ממנו חשמל ומים.

עסאם מח'ול: אזרח במדינת ישראל לא יחיה בבית ללא חשמל.

עסאם מח'ול: אם הוא כבר חי בבית הזה, אתה צריך לתת לו חשמל.

עסאם מח'ול: זה לא מסוג הנשקים שאתה צריך להשתמש בהם כדי להעניש מישהו שבנה באופן לא חוקי.

עסאם מח'ול: הרוח של הדברים היא כן לאפשר לחבר את הבתים האלה לחשמל.

עסאם מח'ול: ההצעה שמוצעת כאן היא הצעה מאוד עניינית.

עסאם מח'ול: צריכה להיות אופציה נוספת אם לא מספיקים לחבר.

עסאם מח'ול: בשאר הבעיות של בנייה בלתי חוקית נטפל בדיונים אחרים, במסגרות אחרות ועל פי חוקים אחרים.

מוחמד כנעאן: למה חוקקו את החוק הזה?

מוחמד כנעאן: כי לפי הדוח האחרון של גזית אמרו שיש 22 אלף בתים – 11 אלף במגזר היהודי ו-11 אלף במגזר הערבי.

מוחמד כנעאן: אני טוען, בניגוד לעמדת המשרד לתשתיות לאומיות, שהבתים שקיימים נמצאים בתוך תוכניות המתאר שיאושרו.

מוחמד כנעאן: מדובר על בתים שנבנו בזמנו כי לא היתה תוכנית מתאר.

מוחמד כנעאן: ה-5000 בתים שמדברים עליהם יהיו בתוך תוכניות המתאר שיאושרו.

מוחמד כנעאן: אני טוען שצריך להוסיף עוד 3 שנים כדי להספיק את הכמות שנותרה.

מוחמד כנעאן: הממשלה מציעה 7.

מוחמד כנעאן: אני כהסתייגות מציע במקום 7 לעשות 8 שנים.

דוד אזולאי: כלומר עד 2004.

דוד אזולאי: מ1.3.1999 עד היום החוק לא היה.

דוד אזולאי: למעשה זה יוצא יותר משנתיים.

סימה סלע: יש עוד חודשיים וחצי עד ל- 1.3.2001.

סימה סלע: בקשת השר היתה להאריך בשנתיים.

סימה סלע: מה שאנחנו הצענו הוא שבמקום 5 שנים יהיה 7 שנים, כאשר תחילת החוק תהיה ב-1.3.2001.

סימה סלע: מ1.3.2001 עד 1.3.2003 יהיה בדיוק שנתיים.

דוד אזולאי: מה קורה מ1.3.1999 עד 1.3.2001?

סימה סלע: השנתיים האלה כבר עברו.

דוד אזולאי: האם אנחנו יכולים לאשר את החוק הזה כאשר יש פסק זמן של שנה?

סימה סלע: יש פסק זמן של כמעט שנתיים.

יהודה זימרת: הוראת התחילה מאפשרת את זה, כי אנחנו לוקחים את החוק מהיום שהוא נגמר וממשיכים אותו עד היום.

יהודה זימרת: אנחנו לא יכולים לעשות דילוגים ולהשאיר תקופה מתה באמצע.

דוד אזולאי: אז אתה מסכים איתי שאי אפשר להשאיר חלל ריק של שנתיים.

יורם רונדשטיין: אנחנו אומרים 7 שנים מיום היכנסו לתוקף.

יהודה זימרת: זאת בעיה משפטית.

דוד אזולאי: מה קרה באותה תקופה שהחוק לא חל?

דוד אזולאי: איך אתה יודע אם חיברו בתים או לא חיברו בתים?

תאופיק חטיב: לא חיברו.

תאופיק חטיב: השר לא הסכים.

סימה סלע: כדי שהחוק לא יפקע ונחייה אותו, נעשה את התחילה מ-1.3.1999 ל-7 שנים.

סימה סלע: זאת היתה הבקשה המקורית.

דוד אזולאי: אין לי בעיה עם התאריכים.

דוד אזולאי: אתה אמרת לי שאתם קובעים את חיבורי החשמל לפי תצ"א.

דוד אזולאי: אתה לוקח את התצ"א משנת 1987 ולפי זה אתה קובע.

יורם רונדשטיין: אם אני רואה אותו בתצ"א, סימן שהוא היה קיים לפני.

דוד אזולאי: אם הוא לא מופיע, הוא לא יקבל.

דוד אזולאי: איזה בקרה יש לך על כך?

יורם רונדשטיין: החוק חל על בתים שנבנו לפני 1987 שאין להם צו הריסה ואין להם תוספת בנייה בלתי חוקית שנבנתה אחרי 1.1.1987.

יורם רונדשטיין: השאלה היא איך אני אזהה אם הבית היה קיים.

יורם רונדשטיין: בשביל זה אני משתמש בתצלום אוויר.

יורם רונדשטיין: למזלנו, יש תצלומי אוויר משנת 1986 על כל שטחי מדינת ישראל.

דוד אזולאי: ואם אין לך תצלום אוויר, מה הקובע אצלך?

דוד אזולאי: נניח שביישוב פלוני תצלום האוויר היחידי שיש הוא משנת 1990.

דוד אזולאי: האם הוא קובע?

יורם רונדשטיין: יש לי בעיה.

יורם רונדשטיין: אני יכול לנסות, באמצעות הוועדה המקומית לתכנון ובנייה, לראות אם יש איזה שהם רישומים.

יורם רונדשטיין: יחד עם היחידה לפיקוח על הבנייה במשרד הפנים אנחנו הולכים ועושים חקירה לגבי כל בית.

יורם רונדשטיין: אם אנחנו רואים שהוא עומד בקריטריונים אז הוא מחובר, ואם לא, אז לא.

יורם רונדשטיין: במקרים בודדים אנחנו נדרשים לחקירה פרטנית.

יורם רונדשטיין: יש בקרה משולשת – תצלום אוויר, היחידה לפיקוח על הבנייה והוועדות המקומיות והמחוזיות לתכנון ובנייה.

יהודה זימרת: כל בקשה עוברת גם לוועדה המקומית לתגובה וגם לוועדה המחוזית לתגובה.

דוד אזולאי: מה שאתם אומרים הוא: "בחוק הספקת חשמל (הוראת שעה), התשנ"ו-1996, בסעיף 10, במקום "שלוש שנים יבואו "חמש שנים".

סימה סלע: 7 שנים.

דוד אזולאי: אני לא יכול.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד, אני לא יודע אם אתם יכולים לבוא ולשנות.

סימה סלע: בסמכות הוועדה לעשות שינויים לא מהותיים.

סימה סלע: להערכתנו, זה לא שינוי מהותי.

סימה סלע: השר בקריאה שלו בכנסת התייחס לנקודה הזאת.

תאופיק חטיב: דוד, אני יכול להגיש בשמם את ההסתייגות?

דוד אזולאי: חבר הכנסת כנעאן הגיש הסתייגות על 8 שנים.

דוד אזולאי: אם אתה רוצה להגיש הסתייגות על 7 שנים, אתה יכול להגיש.

תאופיק חטיב: אני רוצה לפתור את הבעיה הפרוצדורלית.

דוד אזולאי: למה לא הגישו לוועדה נוסח מתוקן?

סימה סלע: השר בנאום שלו במליאה ציין שהוא מבקש מהוועדה.

סימה סלע: זה לא בסמכות המליאה, זה בסמכות הוועדה הזאת.

סימה סלע: כל עוד זה לא שינוי מהותי, בסמכות הוועדה להורות על תיקון.

סימה סלע: מכיוון שלא רצינו לחזור לוועדת שרים לחקיקה ולהתחיל את תהליך החקיקה מחדש, הבאנו את זה ישירות לוועדה.

הלית ברק: הם רשאים להציע לוועדה את השינוי.

הלית ברק: הוועדה רשאית להחליט לקבל או לא לקבל.

הלית ברק: כמו כן, אתם רשאים להגיש הסתייגויות והשר רשאי להגיש הסתייגויות.

תאופיק חטיב: בואו נקבל את מה שהם מציעים, ואז נגיש את ההסתייגויות שלנו.

דוד אזולאי: אם אנחנו משאירים את הסעיף ל-5 שנים, מה זה אומר?

סימה סלע: זה אומר שבעוד חודשיים וחצי החוק פג.

סימה סלע: בינתיים הוא צריך לעבור קריאות, הוא צריך להתפרסם ברשומות.

סימה סלע: ברור מדברי ההסבר שהכוונה היתה להאריך את זה בשנתיים.

תאופיק חטיב: אני מציע שנאשר את ההצעה שלהם ואז נלך על ההסתייגויות שלנו.

דוד אזולאי: אם אני מאשר את הבקשה שלכם, זה אומר שזה עד 2003.

סימה סלע: 1.3.2003.

דוד אזולאי: אנחנו נאשר את הצעת הממשלה כך שזה יהיה 7 שנים במקום 5.

דוד אזולאי: איך אתה הולך להתמודד עם בתים שנבנו אחרי 1987 שאין לך תצ"א?

יורם רונדשטיין: כל בית שלגביו אין תצ"א עובר בדיקה פרטנית בשיתוף היחידה לפיקוח על הבנייה במשרד הפנים והוועדות לתכנון ובנייה.

יורם רונדשטיין: אם זה לא משביע את רצון כל הפורומים האלה, הבית לא מחובר.

הלית ברק: אני מקריאה את הצעת החוק כפי שנגיש אותה לקריאה שנייה ושלישית: הצעת חוק הספקת חשמל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2) (הארכת תוקף), התשס"א-2000.

הלית ברק: "הארכת תוקף 1 בחוק הספקת חשמל (הוראת שעה), התשנ"ו-1996, בסעיף 10, במקום "שלוש שנים" יבוא "שבע שנים".

הלית ברק: תחילה 2.

הלית ברק: תחילתו של חוק זה ביום י"ג באדר התשנ"ט (1 במרס 1999).

הלית ברק: " בנוסף, יוגשו 2 הסתייגויות של חברי כנסת:

הלית ברק: האחת לגבי חצי שנה מהיום, והאחרת אומרת שבמקום 7 שנים יהיה 8 שנים.

דוד אזולאי: מי בעד הצעת חוק הספקת חשמל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2) (הארכת תוקף), התש"ס-2000, למשך 7 שנים?

דוד אזולאי: בעד – 3

דוד אזולאי: הצעת החוק עוברת למליאה לקריאה שנייה ושלישית בתוספת כל ההסתייגויות שהוגשו כאן.

סנאא חמוד: אנחנו הגשנו הצעת חוק פרטית בעניין הזה.

סנאא חמוד: אם אני לא טועה, אנחנו גם ביקשנו 7 שנים במקום 3 שנים.

סנאא חמוד: מבחינה פרוצדורלית אני רוצה לדעת אם יש איחוד של ההצעה פרטית והממשלתית, כי ההצעה הפרטית עברה קריאה טרומית.

דוד אזולאי: מה אומרת הצעת החוק הפרטית?

סנאא חמוד: זאת אותה הצעה.

דוד אזולאי: הוא יכול להריץ אותה, אבל זה לא יוסיף.

סנאא חמוד: אני אבקש לאחד את ההצעות.

הלית ברק: הצעת החוק שלכם עברה קריאה ראשונה?

סנאא חמוד: היא עברה קריאה טרומית ב-22.11.2000.

הלית ברק: בקיץ האחרון התקבל תיקון לתקנון הכנסת, שקובע שגם כאשר הצעות החוק אינן נמצאות בשלב זהה – אחת עברה טרומית והאחרת עברה קריאה ראשונה – ניתן לאחד אותן יחדיו לאותו שלב המתקדם מבין השניים ולהגיש את שתיהן לקריאה שנייה ושלישית.

דוד אזולאי: זה כשמדובר בשתי הצעות חוק פרטיות.

הלית ברק: נכון.

דוד אזולאי: פה מדובר על הצעת חוק ממשלתית ועל הצעת חוק פרטית.

הלית ברק: נכון, ולכן אני עוד צריכה לבדוק את זה.

הלית ברק: זה שהמעמד לא שווה מבחינת ההתקדמות החקיקתית, זה לא רלוונטי.

הלית ברק: עד כמה שידוע לי, אפשר לאחד הצעת חוק פרטית עם ממשלתית, אבל אני אחזור ואבדוק.

הלית ברק: אם לוועדה אין התנגדות לאחד את שתי ההצעות.

הלית ברק: .

דוד אזולאי: הצעת חוק פרטית באה כדי לענות על בעיה קיימת.

דוד אזולאי: הצעת החוק הממשלתית באה לפתור את הבעיה.

דוד אזולאי: מה יש באותה הצעת חוק של חוסנייה ג'אברה..

סנאא חמוד: אם יש בזה כדי לעכב, אנחנו מייתרים את זה ומושכים את זה.

סנאא חמוד: אם זה לא מעכב, אני לא רואה בזה שום פסול.

הלית ברק: אנחנו לא ראינו את ההצעה.

דוד אזולאי: להערכתי, זה מיותר.

דוד אזולאי: השאלה מה המטרה.

דוד אזולאי: אני מציע להסתפק בהצעת החוק הממשלתית, היא עונה על הבעיה.

דוד אזולאי: אם בכל זאת חוסנייה ג'אברה או כל חבר כנסת אחר יש לו הצעות חוק כאלה שעברו קריאה טרומית, אני לא אוותר על קריאה ראשונה.

סנאא חמוד: צריך לבחון את הסוגייה העקרונית שעלתה בדיון היום בעניין חיבור בתים.

סנאא חמוד: לא צריך לבוא ולהעניש בתים שנבנו ללא היתרים על ידי כך שלא מחברים אותם לחשמל.

דוד אזולאי: זה נושא חדש.

דוד אזולאי: אני לא יכול במסגרת הזאת לקיים על זה דיון.