ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 189, 2000-12-11 13:30

איוב קרא: אני פותח את ישיבת הוועדה.

איוב קרא: ראשית, אני מוחה בכל תוקף על כך שאין דמות מרכזית ממשרד ראש הממשלה בדיון כל-כך רגיש.

איוב קרא: אני אדרוש בהמשך דיון מקיף על הסוגיה של אנשי צד"ל בנוכחות ראש הממשלה באופן אישי.

איוב קרא: ההתחמקויות הללו אינן לרוחי.

איוב קרא: אנחנו לא נעבור לסדר היום על הדבר הזה.

איוב קרא: כמו שאתם יודעים, הוגשה הצעת חוק שמעגנת את מעמדם האזרחי של אנשי צד"ל שהגיעו מלבנון.

איוב קרא: היתה בשבוע שעבר עתירה לבג"ץ בשם עמותת קצינים ידידי דרום לבנון.

איוב קרא: מר שאול נוריאל נמצא פה ומייצג אותם.

איוב קרא: ישנן בעיות קרדינליות וקשות של הציבור הזה, שאנחנו חייבים לו.

איוב קרא: האנשים היושבים פה בוודאי מבינים את משמעות הסיוע לאנשים הללו.

איוב קרא: פה אין רווח פוליטי לאף אחד.

איוב קרא: פה מדובר בסוגיה אנושית ממדרגה ראשונה, שכולנו מחוייבים לפתור.

איוב קרא: יושב פה ידידי, חבר הכנסת משה רז, ולצידו חבר הכנסת יורי שטרן, מקצוות שונים של המפה הפוליטית.

איוב קרא: אני אומר באופן חד-משמעי, אנחנו התאחדנו בזמנו, וגם עכשיו, לעזור ולסייע בסוגיה הכל-כך אנושית הזאת, לפחות בכל מה שקשור לנושא ההומני.

איוב קרא: אני חושב שאנחנו נמצא אוזן קשבת בכל הבית הזה.

איוב קרא: הבעיה היא שהלכה למעשה אנחנו רואים שאין התקדמות בנושאים המרכזיים, שהם נתקלים בהם יום יום.

איוב קרא: אני רוצה קודם כל לשמוע את נציג משרד ראש הממשלה, שייתן לנו סקירה על כמה דברים שהם חשובים בעיני, שעליהם צריך לתת את הדעת.

איוב קרא: דבר ראשון, מדוע ישנם שני סוגים של אנשים שהגיעו מלבנון: אנשים שהם יוצאי צד"ל, ואנשים שהם כאילו במעמד פליטים ויש לחץ אפילו להחזיר אותם ללבנון, על אף שהם קשורים בצורה זו או אחרת - כבני דוד, כאחים, כהורים, כבני משפחה - לאנשי צד"ל וסכנה קיומית מרחפת מעל ראשיהם?

איוב קרא: יש לי פה רשימה של 92 משפחות שרצו להחזיר אותן ללבנון, שאם לא היינו עושים קצת שרירים היו כבר בלבנון, אולי בבתי-סוהר, אולי לא בחיים.

איוב קרא: זה סוגיה אחת שאני רוצה להבין, מדוע צריך לשדל ולהבטיח כל מיני הבטחות, לפחות על פי המידע שמגיע אלינו והכרוזים שראינו, ולהציע הצעות כדי אנשים יעזבו את הארץ?

איוב קרא: יש החלטת ממשלה, שהתקבלה בעת הנסיגה, שמדברת על כך שכל מי שמרחפת סכנה על חייו יש לו מקום בישראל והוא יחיה פה כמו אזרח ישראלי לכל דבר כל עוד נפשו חפצה בכך, עד שיום אחד הוא יוכל, אם הוא ירצה בכך, לחזור לביתו, למשפחתו ולכפרו.

איוב קרא: הייתי רוצה לדעת מדוע עדיין רוב האנשים נמצאים במרכזי קליטה ולא מסודרים כבר בבתים עם משפחותיהם.

איוב קרא: מדוע עדיין חייהם אינם שוטפים והם עדיין יושבים באוטובוס מבלי לדעת לאיזה כיוון הרוח תנשוב ותיקח אותם?

איוב קרא: על אף כל ההכנות, שכביכול היו צריכות להיערך במשרד ראש הממשלה לפחות שנה לפני הנסיגה.

איוב קרא: לא פעם ראש הממשלה אמר שהדברים מסודרים אולם כשהגענו לנסיגה התברר שבעצם שום דבר לא היה מסודר.

איוב קרא: למרות ששנה מראש, לי לפחות נאמר כמה פעמים בשיחותי איתו שאין מה לדאוג, שבבוא העת כל הדברים יהיו מסודרים מכיוון שהכל נמצא בהכנה.

איוב קרא: אני בכלל לא נכנס לסוגיה הבטחונית כי אני מדבר כרגע על הנושא האזרחי.

איוב קרא: הייתי רוצה לדעת מה קורה באשר למצב החינוך של הילדים.

איוב קרא: האם בכל המקומות נפתחו כיתות והתלמידים לומדים?

איוב קרא: האם נעשים מאמצים לשלב אותם במעגל העבודה?

איוב קרא: מה האפשרויות להכיר בהם כחיילי צה"ל לכל דבר ועניין?

יורי שטרן: שנינו, אתה ואני בנפרד, יזמנו את הישיבה הזאת ולכן אני רוצה להקדים כמה מלים.

יורי שטרן: אני לא יודע אם יש חילוקי דיעות בין חברי הכנסת לגבי השאלה איך נעשתה הנסיגה ומה גרמנו לאנשי צד"ל ולאנשי דרום לבנון, אם אפשר היה להימנע מכך.

יורי שטרן: אני לא נוגע בזה.

יורי שטרן: אבל עובדה היא שאנשים נעקרו מאדמותיהם ומבתיהם והגיעו ארצה.

יורי שטרן: אני לפחות הייתי בטוח, וכך גם רוב הציבור, שמדינת ישראל מייד תעשה הכל בשביל לנרמל את מצבם, כל אחד לפי המגמה שלו: מי שרוצה לצאת למדינות אחרות, יעזרו לו; מי שרוצה להיות אזרח ישראלי, יתנו לו אזרחות; מי שרוצה לקבל רשיון זמני, כי הוא לא רוצה לקבל אזרחות ישראלית בשביל לא לפגוע בסיכוי שלו אחר-כך להחזיר לעצמו רכוש, יתנו לו רשיון זמני.

יורי שטרן: כל מיני מצבים, ושלכל מצב יהיה פתרון מהיר ויעיל ולא תהיה סחבת.

יורי שטרן: זה נמשך כבר יותר מחצי שנה ואין שום סימן לכך שבאמת הדברים האלה נחתכים בקצב ובצורה הנכונה.

יורי שטרן: אין למדינת ישראל שום כלי, לא לשירותי הבטחון ולא לשום גורם אחר, לקבוע עבור האנשים אם תחכה להם סכנה כזאת או אחרת אם יחזרו ללבנון.

יורי שטרן: לכן כל מי שבא לפה ורוצה להישאר, חייבים לטפל בו.

יורי שטרן: ההפרדה הזאת בין אנשי צד"ל והנספחים האחרים היא פשוט בלתי מתקבלת על הדעת, כי אין שום ביורוקרטיה שיודעת להחליט עבורם.

יורי שטרן: אם הם באו, מה זה הקטנוניות הזאת?

יורי שטרן: מה הקמצנות הזאת?

יורי שטרן: 100 איש - בשביל זה להמציא כל מיני שיטות וליצור איזה הפרדה?

יורי שטרן: זה פשוט אסון.

יורי שטרן: הייתי רוצה לדעת מי קיבל בכלל את ההחלטה?

יורי שטרן: מי נתן הנחייה ללכת ולהפריד, לטפל בנפרד ולהציע כל מיני הצעות?

יורי שטרן: אני רוצה לדעת מאיזה גורם זה בא.

יורי שטרן: אני לא מבין את המדיניות של עידוד החזרה ללבנון.

יורי שטרן: הרי כל אחד מהם השאיר שם משפחה ובית ואדמה ולפעמים בתי-עסק וכולי.

יורי שטרן: מי שחושב שיהיה לו שם פתרון ולא יפגעו בו, מבקש לסייע לו לחזור.

יורי שטרן: בשביל מה צריכים לעודד את זה?

יורי שטרן: זה גם איזה מין קו אנטי הומני, שסותר בסך הכל את רוח החלטות הממשלה, שדיברו על כך שייעזרו למי שירצה.

יורי שטרן: אבל לא לעודד חזרה ללבנון, לא לבוא בהצעות כאלה של פיצויים: לבודד ככה, למשפחה ככה.

יורי שטרן: הסכומים גם נראים לי מגוחכים.

יורי שטרן: למה מדינת ישראל לא נותנת אוטומטית פיצויים לאנשים ששירתו בצד"ל, כמו שניתנים לפורשי צה"ל?

יורי שטרן: זה צריך להינתן אוטומטית, לפי הדרגה שלהם ולפי המקובל אצלנו.

יורי שטרן: גם אם הוא יחזור ללבנון, אני רוצה שהוא ימשיך לקבל שם את הפיצויים האלה.

יורי שטרן: הרי שירתנו ביחד בסך הכל.

יורי שטרן: וגם אם ייסע לצ'ילה או לגרמניה או למקום אחר, שימשיך לקבל את הפיצויים מממשלת ישראל, כמו שמי שפרש מצה"ל ממשיך לקבל.

יורי שטרן: על אזרחות ועל תושבות דיברתי.

יורי שטרן: את זה משרד הפנים חייב לתת אוטומטית לדעתי.

יורי שטרן: אם לגורמי בטחון יש היסוס לגבי מישהו, אנחנו מבינים שבמצב כזה יכולים להיות שיקולים מאוד ענייניים.

יורי שטרן: אבל על-פי רוב אני מניח שאין.

יורי שטרן: ברגע שאין הסתייגות כזאת אז יש ללכת קדימה, לפי רצונם של האנשים האלה.

יורי שטרן: בעיות החינוך: היתה אמורה להיות מסגרת אזרחית, לא שב"כית, שתבדוק מה האפשרויות להיקלט בישובים השונים ובמערכות החינוך השונות.

יורי שטרן: אני מניח שאין דינם של הדרוזים למשל כמו דינם של המוסלמים או של הנוצרים.

יורי שטרן: המצבים הם שונים, אבל לכל מצב אפשר היה למצוא פתרון.

יורי שטרן: זה לא נעשה ואני רוצה להבין מי הוא הגורם האזרחי שאחראי על חיפוש פרטני אחר הפתרונות האלה.

יורי שטרן: ודבר אחרון, ממשלת ישראל היתה אמורה, וכך גם הובטח בוועדת הכנסת באחד הדיונים, שבכל פנייה למדינות העולם, באמצעות צנורות של משרד החוץ וכל מיני מגעים, תמיד יועמד הנושא הזה של אנשי צד"ל.

יורי שטרן: אל"ף, מבחינת מצבם של אלה שנאסרו בלבנון, שאנחנו צריכים תמיד ובאופן קבוע לצאת להגנתם ולדרוש שישוחררו.

יורי שטרן: הרי לא יתכן שחיזבאללה חוגג ואנשי צד"ל נענשים, שמי שעבד בשביל סוריה ידו על העליונה ואילו מי שהיה עם ישראל הוא במצב מדוכא ונחות.

יורי שטרן: בי"ת, גם מבחינת הדרישה הקבועה, שממשלת לבנון בפיקוח האו"ם תבטיח חזרתו של מי שירצה לחזור, כאשר הם צריכים להבטיח את בטחונו, את רכושו ואת הכל.

יורי שטרן: נציג משרד החוץ יוכל לעדכן אותנו האם אכן הדברים האלה נעשים או לא.

איוב קרא: תודה רבה לחבר הכנסת שטרן.

איוב קרא: אני מבקש לשמוע את נציג משרד ראש הממשלה, שיתייחס לכל הנושאים שהועלו פה.

שמוליק וינטרפלד: אני רמ"ח המטה במנהלה הבטחונית לסיוע, שזה הגוף שנקבע על-ידי ועדת ההיגוי במדינת ישראל לטפל באנשי צד"ל ובכל מי שהגיע מלבנון.

שמוליק וינטרפלד: ברשותכם, כמה מלים על הרקע.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו כאגף לא קובעים את המדיניות אלא אנחנו מבצעים אותה.

שמוליק וינטרפלד: באשר, למשל, לשאלה מדוע יש פליטים ומדוע יש זכאים, את הזכאות קובעים הגופים שהאנשים האלה עבדו איתם, סייעו להם, שהיו בני בריתם.

שמוליק וינטרפלד: לפיכך לטיפולנו מגיעים רק כאלה שנקבעה זכאותם על-ידי גופים שונים, כמו צה"ל, המינהל האזרחי, דברים מהסוג הזה.

יורי שטרן: יכול להיות שמבחינת הזכאות, מבחינת כל מיני מערכות סיוע יש הבדל בין מי ששירת בצד"ל לבין מי שבא בתור פליט ואין קשר ישיר.

יורי שטרן: מי נתן הנחיה להתחיל לשכנע את האנשים האלה לחזור ללבנון?

שמוליק וינטרפלד: אני מבקש לציין ולקבוע שאין מנסים לשכנע את האנשים לחזור ללבנון.

יורי שטרן: מי הודיע להם שנפסק הסיוע?

יורי שטרן: אני מדבר על 90 ומשהו איש שקיבלו הודעה שהסיוע שהם מקבלים יפסק.

שמוליק וינטרפלד: כנראה שהכוונה לאלה שהוגדרו כפליטים, שהם לא זכאים לטיפול.

שמוליק וינטרפלד: אני אומר שוב, אנחנו מבצעים את המדיניות שקובעת ועדת ההיגוי העליונה, בראשותו של אלוף במילואים יוסי פלד.

שמוליק וינטרפלד: מי שמרכז את הטיפול מטעם ממשלת ישראל הוא השר חיים רמון.

יורי שטרן: הוא היה אמור לרכז.

יורי שטרן: הוא אומר שאין לו אמצעים ואין לו סמכויות.

יורי שטרן: דיברתי איתו מספר פעמים.

יורי שטרן: אנחנו צריכים לזמן את האנשים הללו.

שמוליק וינטרפלד: תרשה לי לא להגיב להערה הזאת.

שמוליק וינטרפלד: זה תחום שאני, ברשותך, לא אתייחס אליו.

שמוליק וינטרפלד: אני גם לא כל-כך מבין בזה.

איוב קרא: בעינינו מר יוסי פלד והמינהלת שלו - זה משרד ראש הממשלה.

שמוליק וינטרפלד: אני אומר כעובד משרד הבטחון, אנחנו מבצעים את מה שמוטל עלינו על-פי ההנחיות והמדיניות שנקבעו במטה.

שמוליק וינטרפלד: אין כאן שום כוונה להתחמק, כפי שאתה מבין.

שמוליק וינטרפלד: אני פשוט מניח את העובדות כפי שהן לפניכם.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו מבצעים מדיניות.

שמוליק וינטרפלד: במסגרת המדינית הזאת אני אתייחס לטיפולים השונים שניתנים.

שמוליק וינטרפלד: לגבי נושא ההכנות: המנהלה נערכה.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו נערכנו על-פי הנתונים שנקבעו לגבי מספר האנשים שהיו צריכים להגיע, שהיו קטנים בהרבה מאלה שהגיעו בפועל.

שמוליק וינטרפלד: העריכו שיגיעו בערך מחצית ממספר האנשים שהגיעו בפועל.

שמוליק וינטרפלד: נערכנו בהתאם לנתונים שקיבלנו אולם ביום שהגיעו אנשי צד"ל ואנשי דרום לבנון, הגיעו קרוב ל-6,000 נפשות, פי שניים מההערכות.

שמוליק וינטרפלד: למרות זה, תוך פחות מ-24 שעות כולם היו תחת קורת גג וקיבלו מיטה ומזון, למרות שזה היה לא קל, בוודאי לא להם.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו מבינים את התחושות הקשות של פליטות ולהיקרע מהבית.

שמוליק וינטרפלד: לפחות התחלנו לטפל ממצב מאוד קשה.

שמוליק וינטרפלד: כלומר, כן נעשו הכנות, כולל תרגילים "על מודל", יחד עם גורמי צה"ל ועם משרדי הממשלה השונים, משרד הפנים ומשרד החוץ.

שמוליק וינטרפלד: היתה עבודת מטה מסודרת.

שמוליק וינטרפלד: לצערנו הנתונים לא היו נכונים ולכן התחלנו ממצב לא נוח, של פי שתיים נפשות ממה שציפינו.

שמוליק וינטרפלד: אבל בסיוע הגורמים השונים הצלחנו להתחיל לפחות לטפל באוכלוסיה הזאת.

שמוליק וינטרפלד: אני אומר שוב, הם יותר מראויים לטיפול.

שמוליק וינטרפלד: אין בכלל ויכוח על העניין הזה.

שמוליק וינטרפלד: לכולנו ברור עד כמה האנשים האלה ראויים לטיפול.

שמוליק וינטרפלד: לגבי הפליטים והזכאים: אמרתי לך, זה נקבע על-ידי ועדת ההיגוי.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו מטפלים בזכאים.

שמוליק וינטרפלד: לגבי שידול לחזור ללבנון: אוכלוסיית דרום לבנון שבה אנחנו מטפלים, רובה מעדיפה לחזור ללבנון, על-פי בדיקה שלנו.

שמוליק וינטרפלד: חלק קטן יותר מעדיף לקבוע את מרכז חייו בחוץ-לארץ והחלק הקטן ביותר רוצה לקבוע את מרכז חייו בישראל.

שמוליק וינטרפלד: מבחינתנו לא עשינו שום צעד ולא היתה כל הנחיה לשדל אנשים לחזור ללבנון.

שמוליק וינטרפלד: ניתנו אפשרויות.

איוב קרא: מי קבע את הקריטריונים?

איוב קרא: יש בידי את הכרוז שהופץ שמדבר על 10,000 דולר ו-15,000 דולר.

שמוליק וינטרפלד: אני אסביר איך הגיעו לסכומים האלה.

יורי שטרן: האם אין אלמנט של שידול בעצם הפצת החוזר?

יורי שטרן: במקום שמי שפונה ואומר שהוא רוצה לחזור יברר באיזה תנאים, במקום זה כאילו מפרסמים ברבים: חבר'ה, הנה יש פה תמריץ כספי לחזור.

שמוליק וינטרפלד: אדוני, אני מעריך שעל הסף זה באמת נראה כך.

שמוליק וינטרפלד: אבל אתה צריך להבין שאנחנו מטפלים באוכלוסיה גדולה מאוד.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו צריכים להביא לידיעתם, ולא רק לצרכים האלה מפורסמים כרוזים, כמעט בכל דבר שאנחנו מטפלים אנחנו רוצים שאחרון האנשים יוכל לדעת את המידע, להתעניין בזה.

שמוליק וינטרפלד: לא משנה אם אנחנו תולים כרוז על לוח מודעות או נותנים כרוז לכל אדם ביד.

שמוליק וינטרפלד: נדמה לי שהנתונים האלה, לאור הצורך שהפגינו האנשים לחזור ללבנון, צריכים להיות בידיהם.

שמוליק וינטרפלד: באשר לקריטריונים: על-פי השיחות עם האוכלוסיה שמטופלת על-ידינו, לגבי אלה מהם שרוצים לחזור ללבנון קבענו איזה מדד.

שמוליק וינטרפלד: בדקנו באיזה סדר גודל של סכום המשפחה תוכל להסתדר.

שמוליק וינטרפלד: אנשים הסבירו לנו כמה כסף פחות או יותר יעלה לשפץ את הבית, או לחדש את הבית שהם חוזרים אליו, פחות או יותר כמה כסף יעלה מזון לבן המשפחה שהעריך שיגיע לבית-כלא בלבנון, כמה כסף להערכתם יצטרכו לתשלום שוחד כדי שיוכלו להסתדר.

שמוליק וינטרפלד: על סמך הנתונים האלה נקבע הסכום שיקבלו האנשים שחוזרים ללבנון, באישור ועדת ההיגוי.

שמוליק וינטרפלד: אני אומר שוב, המנהלה לא משדלת איש.

שמוליק וינטרפלד: לא קיבלנו הנחיה לשדל איש.

שמוליק וינטרפלד: ניתנו הנתונים ומי שהחליט - יצא ללבנון.

שמוליק וינטרפלד: אחת השאלות היתה מדוע נקבע המועד הזה.

שמוליק וינטרפלד: אנשים התלבטו ארוכות עד הבחירות בלבנון ולקראת תחילת שנת הלימודים.

שמוליק וינטרפלד: חלק מהאנשים הביעו אי-אמון בתוכנית הלימודים שאנחנו פתחנו כאן ולכן העדיפו שהילדים ימשיכו ללמוד בלבנון וחזרו.

שמוליק וינטרפלד: חלק מהאנשים צירפו לשיקול הזה את כל מה שקשור לבחירות בלבנון.

שמוליק וינטרפלד: לכן זה היה מועד שבו קבוצה אחת יצאה.

שמוליק וינטרפלד: עכשיו אני מתאר לעצמי שאתה מדבר על גל נוסף לקראת חג המולד.

שמוליק וינטרפלד: שוב יש איזה התעוררות.

שמוליק וינטרפלד: אני מוכרח לומר שהיא התעוררות הרבה יותר קטנה.

שמוליק וינטרפלד: אני אומר שוב, הרכזים שלנו בשטח, העובדים הסוציאליים שלנו בשטח, המנהלים והמנחים שלנו לא נתנו לנו כל הנחיה לשדל, ובוודאי שאנחנו לא ביצענו שידול או עידוד בעניין הזה.

שמוליק וינטרפלד: אני מאמין שיש אפשרות שזה ייתפס כך על-ידי מי שמביט מהצד.

שמוליק וינטרפלד: אתם מוזמנים מתי שתרצו לבוא ולראות את היחסים, לראות את הקשר ואיך הדברים מתבצעים.

שמוליק וינטרפלד: אין שידול ואין עידוד.

שמוליק וינטרפלד: לגבי מרכזי הקליטה: כפי שאתם מבינים, תחילה אנחנו תכננו משהו כמו חודש-חודשיים באתרים זמניים ולאחר מכן מעבר לדיור שכור.

שמוליק וינטרפלד: אני מתאר לעצמי שהפרטים הוצגו בפניך בפורומים קודמים.

שמוליק וינטרפלד: כפי שאמרתי, הגיעה אוכלוסיה גדולה פי שתיים מזו שציפו לה.

שמוליק וינטרפלד: עד נובמבר היה עידוד לצאת לדיור שכור אך האוכלוסיה לא כל-כך נענתה לעידוד הזה ולא היתה מוכנה.

שמוליק וינטרפלד: נכון לרגע זה יש 409 בתי-אב בדיור שכור, שזה באמת מיעוט יחסית לכמות האנשים שעדיין נמצאים באתרים הזמניים.

משה רז: כמה אנשים יש באתרים הזמניים?

שמוליק וינטרפלד: כרגע נמצאים באתרים הזמניים בישראל כ-1,000 בתי-אב.

שמוליק וינטרפלד: מדובר על כ-4,000 נפשות.

שמוליק וינטרפלד: נכון שבאתרים הזמניים אי אפשר לנהל חיים עצמאיים אבל יש שם full board ומטופלים שם גם צרכים נוספים, כמו מטרנה וטיטולים אם צריך.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו עושים את זה יחד עם צה"ל, פיקוד העורף ויק"ל.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו מנסים להקל על החיים.

שמוליק וינטרפלד: כמי שיודע מה זה פליטות, כעולה חדש, אני יודע מה מחייב התהליך הזה, הצורך להתרגל למדינה חדשה.

שמוליק וינטרפלד: אני יודע כמה הם סובלים או כמה לא נוח.

שמוליק וינטרפלד: אבל בסך הכל, עד לפני בערך חודש לא היתה היענות גדולה.

שמוליק וינטרפלד: עכשיו יש היענות גדולה ולנו יש תקציב רק ל-450 דירות שכורות.

שמוליק וינטרפלד: האוצר, נכון לרגע זה, לא מאשר לנו לחרוג מ-450 דירות שכורות.

שמוליק וינטרפלד: אני מעריך שאנחנו נצליח לאייש את 450 הדירות השכורות האלה תוך זמן קצר יחסית.

שמוליק וינטרפלד: בדירות השכורות האלה אנחנו דואגים לריהוט, לצרכי חשמל ולדברים שונים.

שמוליק וינטרפלד: זה הכל על חשבון המדינה.

איוב קרא: באיזה מקומות?

שמוליק וינטרפלד: המקום נבחר על-פי העדפת האנשים.

שמוליק וינטרפלד: בדרך כלל הם מעדיפים בצפון.

איוב קרא: האם יש מקום דומיננטי?

שמוליק וינטרפלד: מטבע הדברים האוכלוסיה הדרוזית יותר מתיישבת בקרב האוכלוסיה הדרוזית.

שמוליק וינטרפלד: לגבי שאר האוכלוסיה יש לנו דירות בנהריה, קריית-שמונה, נצרת עלית, חיפה, חדרה וטבריה, מקומות רבים.

איוב קרא: כלומר, היום יש אפשרות לשכן 450 משפחות?

שמוליק וינטרפלד: כרגע, כן.

שמוליק וינטרפלד: אני מעריך שגם שוק הדירות - - -

שאול נוריאל: השאלה היא האם בסכומים המוצעים האלה הם באמת יכולים לשכור דירות.

שמוליק וינטרפלד: אני מבקש לציין, אין סכומים.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו מאשרים לפי נפש.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו אומרים לאוכלוסיה: זוג או רווק מקבלים שני חדרים ועל כל ילד נוסף - חדר נוסף.

שמוליק וינטרפלד: אין סכומים.

שמוליק וינטרפלד: אם הוא ימצא דירה בטבריה ב-450 דולר, ישכרו אם זה יתאים לו.

שמוליק וינטרפלד: הדבר היחיד הקובע הוא מספר הנפשות.

מנסור בדוי: האם אתם לא קובעים לפי הדרגות?

שמוליק וינטרפלד: אנחנו נותנים זכאות על-פי נפש.

מנסור בדוי: ואם איזה רכז פונה למישהו לבנוני ואומר לו: אתה בדרגת סרן ואתה מקבל לפני פיקודיך?

קריאה: מר בדוי מדבר על סדרי עדיפויות באיכלוס.

שמוליק וינטרפלד: סדרי העדיפויות באיכלוס נקבעים על דעת ועדת ההיגוי.

שמוליק וינטרפלד: אבל אין כאן הבדל מבחינת סוג הדיור.

שמוליק וינטרפלד: 410 בתי-אב כרגע נמצאים בדיור שכור.

שמוליק וינטרפלד: יש לנו תקציב עד 450 דירות שכורות.

שמוליק וינטרפלד: אין לנו אישור מעבר ל-450 דירות.

איוב קרא: על-פי ההערכה שלכם, כמה בתים צריכים לשכור כדי לסיים את הכל?

איוב קרא: אם אתה מאייש 450 דירות שכורות, כמה בתי-אב נשארים בחוץ?

שמוליק וינטרפלד: לכל בית-אב צריך דירה.

שמוליק וינטרפלד: בסך הכל צריך כ-800 דירות.

איוב קרא: מדוע אין תקציב לפתור את העניין הזה?

שמוליק וינטרפלד: משרד האוצר קובע את התקציב שאנחנו מקבלים.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו מגישים את הצעת התקציב, כמובן ביחד עם ועדת ההיגוי.

שמוליק וינטרפלד: חינוך: אני רוצה לומר שאם יש משהו שמשרד החינוך ומדינת ישראל יכולים להתגאות בו, זה על מערכת החינוך שהוקמה לצורך אנשי צד"ל ואנשי דרום לבנון.

שמוליק וינטרפלד: הוקמה מערכת חינוך מאין.

שמוליק וינטרפלד: זה לא מקום של חלוקת צל"שים אבל מר אהרון זבדה, מנהל מחוז חיפה, הוביל את התהליך הזה.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו כמובן סייענו, בסיוע האנשים שיושבים כאן.

שמוליק וינטרפלד: הם סייעו לנו להקים את מערכת החינוך.

שמוליק וינטרפלד: נבחרו מורים מקרב אוכלוסיית דרום לבנון.

שמוליק וינטרפלד: רכשנו ספרים מדרום לבנון, שהועברו אלינו בדרכים שונות.

שמוליק וינטרפלד: היום הילדים לומדים במערכת החינוך הדרום-לבנונית על-פי תוכנית החינוך הלבנונית, על-פי בקשת האוכלוסיה הדרום-לבנונית.

שמוליק וינטרפלד: מי שביקש ללמוד בבתי-ספר ישראלים, הדבר התאפשר לו.

שמוליק וינטרפלד: רק כרגע הסתייעה לנו אוכלוסיה שהתאכזבה מבתי-הספר בנצרת עלית והם לומדים במזרע, בזרעית ובחדרה בבתי-ספר ישראלים.

שמוליק וינטרפלד: מי שרוצה ללמוד בבית-ספר ישראלי במסגרת מערכת החינוך הישראלית, יכול לעשות את זה.

שמוליק וינטרפלד: מערכת החינוך כוללת מערכת הסעים מאוד מסודרת.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו לומדים במנחמיה, בקריית-שמונה, בנהריה (שם בית-הספר הוא ממש פאר), בנעמן.

שמוליק וינטרפלד: יש כיתות ומורים ומערכת החינוך עובדת.

שמוליק וינטרפלד: מבחינת לוח זמנים, כמעט הצלחנו לפתוח את זה במועד של 1.10, כאשר מתחילים את הלימודים בלבנון.

שמוליק וינטרפלד: לבוא ולומר שמשרד החינוך הלבנוני יאשר בבוא העת את שנת הלימודים הזאת?

שמוליק וינטרפלד: אני לא יודע.

שמוליק וינטרפלד: אבל אנחנו, בהתאם לבקשת האוכלוסיה שיושבת כאן, פתחנו מערכת חינוך לבנונית.

יורי שטרן: בתוך בתי-ספר רגילים?

שמוליק וינטרפלד: אני נותן לכם כאן הזמנה פתוחה, אתם חייבים לבוא ולראות את זה.

שמוליק וינטרפלד: זה פאר.

שמוליק וינטרפלד: בנהריה שיפצו בית-ספר עזוב ובנו בית-ספר יפהפה.

שמוליק וינטרפלד: בנעמן - ביקרתי שם והייתי רוצה שעל המדשאות האלה יתרוצצו הילדים שלי.

איוב קרא: אנחנו נבקר.

איוב קרא: אחר-כך אתן לנציג של אנשי צד"ל לדבר.

איוב קרא: אנחנו רוצים לפתור בעיה.

איוב קרא: תנו לו להגיד את דבריו ואחר-כך אתם תדברו.

שמוליק וינטרפלד: אני רוצה לומר שלא רק שאין לנו ויכוח עם אנשי צד"ל אלא אנחנו אותו צד.

שמוליק וינטרפלד: אין ספק שעוד יהיו ויכוחים, כי הדברים האלה הם לא קלים.

שמוליק וינטרפלד: דרך אגב, אנחנו מלמדים במערכת החינוך גם ילדים בגילאי טרום-חובה וחובה, כי המערכת הלבנונית מלמדת אותם בבתי-הספר.

שמוליק וינטרפלד: פרט לכך, אנחנו פתחנו אולפנים למבוגרים על-ידי משרד החינוך.

שמוליק וינטרפלד: האולפנים הסתיימו כי עכשיו היה צמצום של אתרים זמניים.

שמוליק וינטרפלד: משרד החינוך ביקש עכשיו תקציב ממשרד האוצר כדי לפתוח שוב אולפנים.

שמוליק וינטרפלד: אין ספק שידיעת השפה היא לא רק בסיס להתערות במדינת ישראל אלא היא גם בסיס לקבלת תעסוקה ראויה.

שמוליק וינטרפלד: לכן אנחנו נמצאים כרגע על סף פתיחת אולפנים נוספים למבוגרים.

שמוליק וינטרפלד: בקייץ הפעלנו קייטנות ואני מעריך שבחופשות ובקייץ נפעיל שוב קייטנות, כמובן לפי הצורך של האוכלוסיה.

שמוליק וינטרפלד: אם ירצו - ביחד, אם ירצו - ננסה לשלב בתוך האוכלוסיה הישראלית.

שמוליק וינטרפלד: בבתי-הספר, כפי שאמרתי, לומדים לפי תוכנית החינוך הלבנונית אבל כדאי לזכור שהם לומדים שם גם עברית.

שמוליק וינטרפלד: תעסוקה: הבאנו לדעתי מעל 1,000 הצעות לתעסוקה.

שמוליק וינטרפלד: יש כאן בעיה.

שמוליק וינטרפלד: אני חוזר לנושא העברית.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו מנסים לקשר גם למשרד העבודה והרווחה, שיש להם את הכלים הטובים ביותר להשמת תעסוקה.

שמוליק וינטרפלד: מנסים כמובן גם להציע עבודות שונות.

שמוליק וינטרפלד: נכון לעכשיו מספר האנשים שעובדים הוא באמת בשוליים אבל יש אנשים שעובדים במקומות שונים.

איוב קרא: האם נבדקה אפשרות לשלב במערך הבטחון השוטף את הצעירים שבין אנשי צד"ל?

איוב קרא: להכיר בהם כאנשי קבע, כלומר להכיר בשירות שלהם בעבר.

איוב קרא: האם נבדקה אפשרות כזאת?

שמוליק וינטרפלד: זה לא נבדק נכון לעכשיו.

שמוליק וינטרפלד: אני מתאר לעצמי שרעיונות כאלה בוודאי יעלו עם הזמן.

שמוליק וינטרפלד: אני אומר קודם כל את דעתי, הם חייבים ללמוד היטב את השפה כדי שיוכלו בכלל להשתלב.

יורי שטרן: חלק גדול מהם מדבר עברית מאוד טובה.

שמוליק וינטרפלד: לא הייתי אומר שחלק גדול.

שמוליק וינטרפלד: חלקם בהחלט יודע עברית.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו מפעילים רכזי תעסוקה שזה כל משימתם, הכשרה תעסוקתית והשמה תעסוקתית.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו אמנם משרד הבטחון אבל זה גוף כמעט אזרחי.

שמוליק וינטרפלד: בשטח עובדים רכזי טיפול ויש לנו עובדות סוציאליות.

שמוליק וינטרפלד: בעצם זה טיפול מאוד דומה למה שנעשה מול עולים חדשים.

שמוליק וינטרפלד: אזרחות: אני מתאר לעצמי שנמצא כאן עמיתי ממשרד הפנים והוא יתן את הנתונים.

שמוליק וינטרפלד: בעקרון, כאשר החברים הגיעו נקבע עבורם מעמד חוקתי של א'5, כלומר תושב ארעי.

שמוליק וינטרפלד: בוועדת ההיגוי קבע השר רמון שמי מהאנשים האלה שירצה, יוכל לבקש ולקבל אזרחות ישראלית.

שמוליק וינטרפלד: הדבר עוד לא עלה על הפרק אבל זה נקבע במסגרת ועדת ההיגוי.

שמוליק וינטרפלד: אני צריך לתקן כאן נתון שקיבלת מאיתנו.

שמוליק וינטרפלד: היום יש לנו 11 בתי-אב בעלי מעמד חוקתי של ב'1, שהם זכאים.

שמוליק וינטרפלד: לך רשום 17 וזה טעות.

שמוליק וינטרפלד: בגלל התנגדויות שונות של משטרת ישראל, בשל טעמים שלה.

שמוליק וינטרפלד: צריך אישור של משטרת ישראל כדי לקבל א'5 והמעמד הזה מתחדש כל שנה.

שמוליק וינטרפלד: אני מציע שנציג משרד הפנים יסביר.

שמוליק וינטרפלד: ועדת ההיגוי קיבלה החלטה, שלמרות עמדת המשטרה גם 11 בתי-האב האלה יעברו ל-א'5.

ענת מאור: ממתי מותר לקבל אזרחות?

שמוליק וינטרפלד: מר יחזקאל לביא יוכל לומר מה התהליך.

איוב קרא: בעניין אנשי צד"ל נקבע במפורש שאחרי שנה יקבלו כולם אזרחות.

יחזקאל לביא: בהתאם לרצונם.

יורי שטרן: כמה ביקשו את התושבות?

שמוליק וינטרפלד: את המעמד א'5 כולם קיבלו אוטומטית.

שמוליק וינטרפלד: משרד הפנים היו איתנו בשטח.

שמוליק וינטרפלד: חוץ מה-11 שקיבלו מעמד של ב'1, בגלל התנגדות של משטרת ישראל.

שמוליק וינטרפלד: כרגע זה נמצא בתהליך של דיון.

יורי שטרן: ואז יש להם רשיון עבודה וביטוח רפואי.

יחזקאל לביא: א'5 זה כמעט כמו אזרח.

שמוליק וינטרפלד: גם לקישור לביטוח הלאומי יש משמעות בהיבט של קצבאות.

שמוליק וינטרפלד: צריך לזכור שמשרד הפנים קבע, בהתאם לקביעת מדיניות, שכל האנשים מקבלים את זה.

שמוליק וינטרפלד: הם כולם בעלי תיעוד א'5, נכון ל-23.5.

יחזקאל לביא: אף אחד מהם לא עבר על החוק מבחינת שהייה בלתי חוקית במדינת ישראל.

שמוליק וינטרפלד: לכן נעשה גם הקישור לקופות החולים ולביטוח לאומי.

שמוליק וינטרפלד: אלה גופים שהתארגנו איתם עוד קודם הגעתם לישראל.

שמוליק וינטרפלד: זה מבחינתה היערכות.

שמוליק וינטרפלד: להם היתה פחות בעיה.

שמוליק וינטרפלד: לגבי פיצוי: צה"ל מטפל בנושא הפיצוי לאנשי צד"ל.

שמוליק וינטרפלד: הם ישיבו כאן.

שמוליק וינטרפלד: לגבי משרד החוץ: אני מציע שמר שלום כהן יתייחס.

שמוליק וינטרפלד: בכל מקרה, מבחינתנו הניסיון בעבודת המטה עם כל הגורמים, אני מוכרח לומר שיש שיתוף פעולה יוצא מן הכלל.

שמוליק וינטרפלד: משרד הפנים ומשרד הבריאות הלכו איתנו לאורך כל הדרך.

שמוליק וינטרפלד: זאת אומרת, לא היה כאן ניסיון להעביר את זה כתפוח אדמה חם.

שמוליק וינטרפלד: היה כאן באמת שיתוף פעולה, כולל עבודה של שעות על גבי שעות בשטח, ללא לאות.

שמוליק וינטרפלד: אנחנו משתדלים באמת לעשות.

ענת מאור: איך האנשים עצמם מעורבים בתהליך?

ענת מאור: האם יש להם מנהיגות שהם בחרו?

ענת מאור: האם יש עמותה שלהם?

ענת מאור: מה טיב הקשר?

איוב קרא: הם יתייחסו לזה.

שמוליק וינטרפלד: בכל מקרה, יש נוכחות מתמדת של האנשים שלנו בשטח והעמדה של האנשים נשמעת כל יום.

איוב קרא: תודה רבה.

איוב קרא: אני מבקש שאלוף משנה סמי מגידו, שליווה יותר מכל אזרח ישראלי אחר את החבורה הזאת, שהיינו אורחים שלו בוועדת החוץ והבטחון לפני הנסיגה, יחד עם קציני צד"ל וגם עם הגנרל לאחד בזמנו, שיתייחס לסוגיות הקרדינליות האלה.

איוב קרא: קודם כל, לעניין הפיצול בין אנשי צד"ל.

איוב קרא: האם זה מוצדק לדעתך שחלק נקראים פליטים וחלק אזרחים?

איוב קרא: למרות שאתה מכיר את המנטליות, שכל אח של מי ששירת בצד"ל בעצם מרחפת סכנה על חייו.

איוב קרא: אפילו דוד ואפילו מישהו מהחמולה, על-פי המנטליות, נמצא בסכנה.

איוב קרא: אם הוא הגיע לפה, הוא הגיע בגלל שמרחפת סכנה על חייו.

איוב קרא: למה שלא יתנו לו זכות להתיישב פה כמו כל אחד מאנשי צד"ל שהגיעו לפה?

איוב קרא: דבר שני, האם נבדקה אפשרות לשלב את הצעירים ביניהם במערכת הבטחון כדי שהם יכנסו למעגל העבודה וגם כדי שירגישו חלק אינטגרלי מהמדינה ומדרכה?

איוב קרא: כמו כן, מה לגבי הזכויות שלהם באופן כללי, להכיר בהם כפורשי צה"ל לכל דבר ועניין?

יורי שטרן: אני רוצה להתנצל על כך שאני חייב לעזוב כי יש לי ישיבה בסיעה.

יורי שטרן: נמשיך לעקוב אחר הדברים.

סמי מגידו: יק"ל התפרקה.

סמי מגידו: אני חייב להקדים ולומר, שהצבא הכיר והבין שאסור לנתק את האוכלוסיה הזאת מהאנשים שהם הכירו.

סמי מגידו: לכן אנחנו היום פרוסים, כמעט בכל מתקן שבו יש רכז של המינהלת יש גם קצין שלנו.

סמי מגידו: אל"ף, הוא מכיר את האנשים.

סמי מגידו: בי"ת, הוא מהווה קשר איתם.

סמי מגידו: למעשה אנחנו ממונים רק על הפיצוי של אלה שנשארו בלבנון.

סמי מגידו: זו הגדרת המנדט שלנו ולא מעבר לכך.

סמי מגידו: לסייע למינהלת ולהוות קישור.

סמי מגידו: אני אישית חבר באותה ועדת היגוי בראשות השר רמון.

סמי מגידו: כשאני מאתר, דרך האנשים שלי, בעיות עקרוניות, אני מציג אותן בפני ועדת ההיגוי.

סמי מגידו: אנחנו פועלים אך ורק בהתאם להחלטת אותה ועדת היגוי, שבראשה עומד השר רמון.

סמי מגידו: לכן אני גם לא יכול להביע דיעה, אם זה מוצדק או לא מוצדק.

סמי מגידו: אני לובש מדים ואני לא יכול לחלוק על החלטות של דרג מדיני.

סמי מגידו: נשאלה פה שאלה לגבי הפיצויים, מדוע לא מפצים אותם בארץ.

סמי מגידו: זאת הקביעה של אותה ועדת היגוי, שמי שמשוקם - לא זכאי לפיצוי.

סמי מגידו: אם ההחלטה הזאת תשונה, אין לנו שום בעיה לפצות.

סמי מגידו: אנחנו נפצה אותם ונקבל גם את הכסף המתאים לכך.

סמי מגידו: לגבי אלה שנשארו בלבנון, אני יכול למסור נתונים: כמעט 2/3 מאלה שנשארו בלבנון פוצו.

סמי מגידו: הפיצויים שם הם מוגדלים פי 3, כלומר על כל שנת שירות הם מקבלים 3 משכורות במקום משכורת אחת.

סמי מגידו: יש לי דיעה בנושאים שהועלו אבל אני לא חושב שאני צריך לגלוש לתחומים שהם לא שלי.

סמי מגידו: לגבי הדיור: אני מחזק את דבריו של מר שמוליק וינטרפלד.

סמי מגידו: יש בעיה מתמדת עם משרד האוצר בכל התחומים, אבל בנושא הדיור זה פשוט קרדינלי.

ענת מאור: האם אפשר לחדד עוד פעם, מה בדיוק?

ענת מאור: אני איחרתי ולא שמעתי את הדברים.

שאול מזרחי: למינהלת אושר על-ידי משרד האוצר מספר מסויים של דירות להשכרה, עד 450 יחידות דיור.

שאול מזרחי: מעבר לזה, כל האנשים נשארים במתקנים הזמניים, בבתי-מלון.

שאול מזרחי: 410 כבר עברו.

שאול מזרחי: כרגע הוגשה בקשה לשכירת עוד 150 יחידות דיור אך האוצר לא אישר ולכן העסק תקוע ואנשים נמצאים במתקנים זמניים.

שאול מזרחי: אני חייב להגיד בעניין הזה עוד דבר מה.

שאול מזרחי: יש גם אנשים שלא רוצים ללכת לדיור שכור כי הקיצבה לדיור לא מספיקה להם.

שאול מזרחי: נכון שמשלמים להם שכר דירה אבל זה לא מספיק להם כדי לחיות.

שאול מזרחי: כשהם חיים במתקן הם גם מקבלים קיצבה וגם אוכלים וישנים.

שאול מזרחי: לכן צריכה להיות איזה קורלציה.

שאול מזרחי: אם רוצים לשכן אותם בדירות, צריך להגדיל את הקצבה של אלה שעוברים לדירות.

ענת מאור: יש לי עוד שאלה אינפורמטיבית, שוב בגלל האיחור שלי, אולי עניתם.

ענת מאור: כמה מהם עובדים כבר?

שמוליק וינטרפלד: כמה עשרות בלבד.

ענת מאור: האם הם לא מחפשים עבודה או שהם נתקלים בקשיים?

שמוליק וינטרפלד: אנחנו משתדלים להשיג להם עבודה.

שמוליק וינטרפלד: יש לנו רכזי תעסוקה.

שמוליק וינטרפלד: הבאנו כ-1,000 הצעות עבודה או קצת יותר.

שמוליק וינטרפלד: אל"ף, יש את הבעיה של השפה.

שמוליק וינטרפלד: בי"ת, לא כל עבודה מתאימה.

ענת מאור: בכל זאת, 1,000 הצעות העבודה שאתם הבאתם - זה עבודות שהנחתם שהן כן מתאימות?

ענת מאור: הייתי רוצה לשמוע על כך מאנשי צד"ל, איך מניעים יותר לצאת לעבודה.

ענת מאור: הרי מדובר באנשים במיטב כוחם.

ענת מאור: לצערי אני צריכה לעזוב גם כן וללכת לישיבת סיעה.

שמוליק וינטרפלד: הם עובדים בקטיף ובאריזות.

שמוליק וינטרפלד: יש אנשים שיוצאים לעבוד אבל מדובר בכמה עשרות בלבד.

סמי מגידו: הנושא האחרון שאני רוצה להעלות, ועל זה יש הסכמה בינינו לבין מינהלת הסיוע, וגם לבין השר רמון, זה שאנחנו נעשה דירוג וניצור קצבאות מדורגות.

סמי מגידו: גם לזה האוצר מתנגד.

סמי מגידו: לכן כל העסק תקוע.

איוב קרא: אני מבקש לשמוע נציג מטעם החברים שהגיעו מאנשי צד"ל.

חנא סלאמה: (בערבית): האנשים לא הבינו את כל הנתונים שנאמרו פה.

ציון אשל: אנחנו נדאג שמה שנאמר כאן יתורגם לערבית.

ציון אשל: אנחנו ננסח את זה.

איוב קרא: (חלק נאמר בערבית ותורגם): העיקר שנתקדם ונפתור בעיות.

איוב קרא: אנחנו נחפש דרכים כדי לפתור בעיות.

איוב קרא: אני מבקש שתתנו לנו אפשרות להתקדם מהר בדברים כדי לשנות את המצב בו אתם נמצאים מהר ככל האפשר.

איוב קרא: זאת המטרה.

איוב קרא: אנחנו דואגים לאינטרסים שלכם.

שאול נוריאל: חשוב לומר להם, כי הם שאלו אותי, שלא מפלגה מסויימת באה לדאוג להם אלא למעשה כל סיעות הכנסת.

מנסור בדוי: לפי דבריו של מר שמוליק וינטרפלד נראה שהכל הולך בסדר וחלק.

מנסור בדוי: אבל אם אנחנו יורדים למטה, לרמה יותר עמוקה, לא כך מרגישים.

מנסור בדוי: אני יודע שיש לך רכזים בשטח, אני רואה אותם.

מנסור בדוי: הרכזים שלך עובדים בשבילנו אבל לרכז אין שום חומר ביד.

מנסור בדוי: הרכז בא עם נייר שבו יש פירוט לגבי מה שהובטח על-ידי השר חיים רמון: זה כן, זה לא, זה מאושר וזה לא מאושר.

מנסור בדוי: בדרך כלל מתוך 10 בקשות - 2 מאושרות ו-8 לא.

מנסור בדוי: הטענה היא שאין כסף.

מנסור בדוי: זאת עדיין אותה בעיה שהיתה לנו גם בלבנון, שאין כסף.

מנסור בדוי: זה מה שאומרים לנו ואני לא יכול להאמין בדבר כזה.

מנסור בדוי: אין כסף?

מנסור בדוי: לאן הכסף נעלם?

מנסור בדוי: מדובר בפיצויים לאנשים.

מנסור בדוי: אנחנו לא מוכרים בני אדם.

מנסור בדוי: אם היינו רוצים למכור אז היינו אומרים שייתנו לנו מזון לפי משקלנו, או שייתנו לנו לפי השם שלנו.

מנסור בדוי: אני לא מקבל אפילו 1,000 דולר ואני שוקל 60 קילוגרם.

מנסור בדוי: אז לפי מה ניתן הכסף?

מנסור בדוי: איך ניתן הפיצוי?

מנסור בדוי: ובל נשכח שאותו אדם השאיר את החיים שלו ואת משפחתו בלבנון, את האדמות שלו והבית שלו.

מנסור בדוי: אנחנו לא מדברים רק על רעב, על צלחת סלט.

מנסור בדוי: אנחנו חייבים לדעת תוכנית עבודה מסודרת.

איוב קרא: מר בדוי, חשוב להיות מחודד וקונקרטי, להיכנס לסוגיות ולפתור אותן.

איוב קרא: כולנו מכירים את הבעיות.

מנסור בדוי: יש לנו כמה בקשות.

מנסור בדוי: קודם כל, את האזרחות.

מנסור בדוי: מתי אנחנו נקבל דוח עבודה מסודר, כדי שכל בעל בית יידע ויוכל להגיד לאשתו ולילדיו מה יקרה להם מחר ומחרתיים וגם מה יהיה עוד חודש?

מנסור בדוי: מי אנחנו פה?

מנסור בדוי: מי אני?

מנסור בדוי: כשהבן שלי ישאל אותי מי אני, מה אני אשיב לו? פליט?

מנסור בדוי: א'5?

מנסור בדוי: אזרח?

מנסור בדוי: ערבי?

מנסור בדוי: יהודי?

מנסור בדוי: מוסלמי?

מנסור בדוי: אני רוצה לדעת, כדי שאוכל לתת לו תשובה מסויימת ונכונה.

מנסור בדוי: אנחנו רוצים לדעת מה יקרה לנו בשנה הקרובה ולאחר מכן.

מנסור בדוי: אי-הוודאות קשה מאוד.

מנסור בדוי: אנחנו מבקשים לקבל אזרחות ישראלית כמה שיותר מהר.

מנסור בדוי: דבר שני, פיצויים.

מנסור בדוי: לא רק על מה ששירתנו בצד"ל אלא גם על מה שנאלצנו להשאיר בלבנון.

מנסור בדוי: את כל החיים שלנו זרקנו ב-5 דקות בלבד.

מנסור בדוי: למה כך היה?

מנסור בדוי: בגלל שממשלת ישראל הבטיחה לנו שלא תהיה נסיגה חד-צדדית, שיהיה שלום וכל אחד מאיתנו ישאר בביתו.

מנסור בדוי: יש לי סרט וידיאו בו מתועד אדם גדול ובכיר במדינת ישראל שאמר לנו בדיוק כך.

מנסור בדוי: הוא אמר שהבטחון של בינת ג'בייל יהיה זהה לבטחון בנהריה והבטחון בקריית שמונה זהה לבטחון בחצבייה ובמרג' עיון.

איוב קרא: בפגישה שבה נכחו אל"מ סמי מגידו והאלוף, מעולם אלוף הפיקוד ומפקד יק"ל לא ציינו שישראל תיסוג ללא הסכם שיבטיח את עתידו של צד"ל, חד-משמעית.

איוב קרא: אני שמעתי את זה, ויש פרוטוקול.

שאול נוריאל: לפני הנסיגה היה לנו דין ודברים עם העמותה הזאת שעדיין לא קמה, עם מר לובראני, ושם נאמרו אותם הדברים.

מנסור בדוי: נכון, יש לי גם סרט וידיאו בבית שמתעד את ההבטחות של ישראל וכולם יודעים את זה.

מנסור בדוי: אבל במציאות קיבלנו קריאה במכשיר הקשר לברוח תוך חצי שעה מהבית.

מנסור בדוי: ועכשיו נתנו לי פיצויים על התקופה ששירתי בצד"ל.

מנסור בדוי: אנחנו דורשים שהפיצויים למי שרוצה לטוס לחוץ-לארץ יהיו כמו של קצין או חייל או אזרח במדינת ישראל.

מנסור בדוי: בין אם הוא קיבל אזרחות ובין אם לא קיבל אותה.

מנסור בדוי: בנושא האזרחות יש לנו בעיה קטנה.

מנסור בדוי: א'5 זה לא אזרחות ישראלית אלא זה אולי אזרחות סוג ג'.

מנסור בדוי: עדיין לא קיבלתי אזרחות ישראלית.

מנסור בדוי: יש לי את ה-א'5.

מנסור בדוי: יכול להיות שמי שירצה לטוס לחוץ-לארץ לא ירצה לקבל את האזרחות הישראלית כדי שלא לפגוע באזרחות הלבנונית שלו.

מנסור בדוי: אז איך הוא יקבל את הפיצויים שלו?

מנסור בדוי: לפי התעודה, כסוג ג', או לפי מה שהוא שירת ומי שהוא?

יחזקאל לביא: אפשר לענות לך כבר.

מנסור בדוי: אחרי זה.

מנסור בדוי: יש לנו אנשים שנמצאים בכלא.

מנסור בדוי: אל"מ סמי מגידו אמר שנתנו להם פי 3, זה נכון.

מנסור בדוי: אבל יש ביניהם חיילים ששירתו זמן מועט, לא יותר משנה.

מנסור בדוי: כמה פיצויים יקבל אדם כזה?

מנסור בדוי: 1,500 דולר או 2,000 דולר.

מנסור בדוי: אבל הוא נשפט למאסר של 5 שנים.

מנסור בדוי: ומה יהיה בינתיים על ילדיו ומשפחתו?

מנסור בדוי: ולמה הוא עכשיו בכלא?

מנסור בדוי: בגללנו.

מנסור בדוי: בגלל שלפני שנה וחצי לא אמרנו לו שבסוף צה"ל ייצא מפה והוא יישב במאסר.

מנסור בדוי: אמרנו לו: בוא תתגייס לצד"ל כי יש לנו מטרה אחת:

מנסור בדוי: אנחנו הצבא היחיד לשלום, אנחנו הגשר לשלום בין ישראל לבין המדינות הערביות.

מנסור בדוי: כך שכנענו את האנשים הללו להתגייס לצד"ל.

מנסור בדוי: ובסוף הוא נשפט ויצטרך לשבת במאסר 5 שנים וקיבל 1,500 דולר.

מנסור בדוי: נכון שזה פי 3 אבל הסכום הוא קטן.

מנסור בדוי: לא יתכן שמשפחה בת 4 משפחות תחיה מ-1,500 דולר בזמן שהבעל נשפט בבית-המשפט למאסר של 5 שנים.

מנסור בדוי: אי אפשר לחיות כך.

מנסור בדוי: מי קבע את העניינים האלה?

מנסור בדוי: יש לנו קצינים שנשארו במוצבים כי לא היה להם מספיק זמן לברוח ולהביא את משפחותיהם.

מנסור בדוי: חלקם נשפטו למאסר של 15 שנים.

מנסור בדוי: אדם כזה קיבל 10,000 דולר.

מנסור בדוי: מי מאיתנו היה מוכן לקבל אפילו 100,000 דולר ולהיכנס לבית-הסוהר?

מנסור בדוי: אף אחד.

מנסור בדוי: אם מישהו מוכן, אנחנו מוכנים לשתוק ולסגור את הפה שלנו ולא לדבר על לבנון.

מנסור בדוי: אף אחד לא היה מוכן לקבל 100,000 דולר ובתמורה לשבת שנה בכלא.

מנסור בדוי: אנחנו חייבים לאנשים האלה.

מנסור בדוי: נלחמנו איתם.

מנסור בדוי: יש לנו אחים בלבנון ומשפחות שכולות בלבנון.

מנסור בדוי: לגבי העתיד: זה נכון, אני יודע את השפה.

מנסור בדוי: נכון שאנחנו מכירים את המדינה.

מנסור בדוי: תודה רבה לכל מי שעזר לנו במדינה הזאת.

מנסור בדוי: אבל יכול להיות שהמשפחה שלי לא תסתדר פה ותרצה לגור בחוץ-לארץ.

מנסור בדוי: כשהיינו בלבנון אמרו לנו שיתכן שאחרי הנסיגה כמה משפחות מהקצינים הבכירים "יירדו" עם צה"ל וישראל תסדר את חייהם, בישראל או בחוץ-לארץ, באיזה מקום שהם רוצים.

מנסור בדוי: כשבאנו לכאן גילינו שאף מדינה לא רוצה אותנו.

מנסור בדוי: תסתכל איך המצב התהפך.

מנסור בדוי: אנחנו נלחמנו נגד הטרור, הגנו על ישראל, ואילו היום חסן נסראללה נפגש עם מר קופי ענאן ואנחנו עכשיו הטרוריסטים, אנחנו הבוגדים.

מנסור בדוי: מה זה?

מנסור בדוי: איזה שינוי קרה?

מנסור בדוי: שחסן נסראללה והאחים האיסלמיים יפגשו עם מר קופי ענאן שייתן להם כבוד ואילו אותנו אף מדינה לא רוצה?

מנסור בדוי: למה?

מנסור בדוי: מה האשם בנו?

מנסור בדוי: בכך שעבדנו ונתנו יד למדינת ישראל.

מנסור בדוי: הצבא היחיד שאתם בניתם, חוץ מצבא ההגנה לישראל, זה צבא דרום לבנון.

מנסור בדוי: 25 שנים.

מנסור בדוי: יש לנו קשר עמוק בינינו.

מנסור בדוי: ועכשיו אף אחד לא רוצה לקבל אותי?

מנסור בדוי: למה?

מנסור בדוי: לגבי עבודה: עשיתי הרבה סיבובים עם המרכז בגזרה שלי בחיפוש אחר עבודה.

מנסור בדוי: אין.

מנסור בדוי: נותנים לנו עבודות לא סוג ג' אלא אף גרועות יותר: למשל עבודות נקיון.

מנסור בדוי: בואו נעשה דבר מסודר.

מנסור בדוי: חייב להיות רכז ממשרד העבודה והרווחה שיבוא ויסתובב במפעלים, שיקבלו את האנשים במקומות מסויימים.

מנסור בדוי: לא לעבוד בכביש לנהריה.

מנסור בדוי: קצין שהיה אחראי על 100 חיילים יעבוד פה בניקיון הכביש?

מנסור בדוי: אף עבודה לא מביישת את עושיה אבל לא חייבים גם לעבוד בעבודה כל-כך זולה.

מנסור בדוי: תנו לנו רכז אחד שיטפל בנו, רכז מול רכז.

מנסור בדוי: יש רכז מהשב"כ ושיהיה לצידו עוד רכז ממשרד העבודה והרווחה.

מנסור בדוי: שאנשי המשרד יירדו לשטח ויבדקו.

מנסור בדוי: שמחיר העבודה לא יהיה זול בגלל שאנחנו לבנונים.

מנסור בדוי: שיהיה מישהו אחראי עלינו, שאליו אני אוכל לפנות בדרישות.

מנסור בדוי: לא רק לחבר הכנסת איוב קרא.

מנסור בדוי: גם אתם אחראים עלינו.

מנסור בדוי: תודה רבה.

איוב קרא: אני רוצה לשמוע את נציג משרד הפנים לפני שנמשיך, את התייחסותך למה שהועלה כאן.

יחזקאל לביא: אני אשיב על הבעיה שהוא העלה.

יחזקאל לביא: על-פי החוקים הבינלאומיים אדם שאיננו מחזיק אזרחות של המדינה ממנה הוא יוצא ואין בידיו אזרחות אחרת והוא רוצה לצאת למדינה אחרת, המדינה שבה הוא יושב חייבת להעניק לו מסמך נסיעה.

יחזקאל לביא: מסמך הנסיעה הזה נקרא Laisser passer.

יחזקאל לביא: הוא לא מעיד שהאדם הזה הוא אזרח של אותה מדינה.

יחזקאל לביא: בשלב זה אין בעיה להעניק תעודות מעבר מהסוג הזה לאף אחד.

יחזקאל לביא: הסטטוס של א'5 הוא סטטוס שנקבע במדינת ישראל גם לעולים חדשים בני הדת היהודית שאינם רוצים אזרחות ישראלית.

יחזקאל לביא: ישנם רבים, גם יהודים וגם לא יהודים, שיש להם את הסטטוס הזה.

יחזקאל לביא: לגבי מתן אזרחות: ברגע שיורו לנו, הדבר הזה יכול להיות מסודר בהתאם לחוקי מדינת ישראל.

יחזקאל לביא: אני לא רואה בעיה משפטית כלשהי במתן האזרחות, אלא אם כן יש איזה חומר מפליל לגבי אותו אדם שלגביו מדובר.

יחזקאל לביא: לגבי אותם שסרבו לתת להם א'5, ויש כאלה, ניתן להם מעמד של תייר מתמשך.

יחזקאל לביא: הווה אומר, שהמעמד הזה מתחדש מפעם לפעם.

יחזקאל לביא: אי אפשר לבוא אלינו בטענות בנושא הזה כי לא אנחנו שהחלטנו על כך.

יחזקאל לביא: אנחנו קיבלנו מהמשטרה את החומר ובהתאם לכך פעלנו.

יחזקאל לביא: כאמור ישנן 11 משפחות כאלה.

יחזקאל לביא: אני אומר כמה נתונים.

יחזקאל לביא: בסך הכל נרשמו 5,630 אנשים כ-א'5, מתוכם עזבו את הארץ 972.

יחזקאל לביא: כיום נמצאים 4,658 אנשים כאלה.

יחזקאל לביא: באשרה של ב'1 - נרשמו 840 והיום נמצאים בארץ 810 מקרים, 30 עזבו.

יחזקאל לביא: משרד הפנים החל ברישום, כפי שכבר נאמר כאן.

יחזקאל לביא: הרישום הוא רטרואקטיבי.

יחזקאל לביא: הווה אומר, לאף אחד מאותם אלה שהגיעו לא היתה שום בעיה לגבי המעמד שלו מבחינת הזכויות שמגיעות לו כ-א'5.

יחזקאל לביא: לדוגמא: בריאות, ביטוח לאומי וכן הלאה.

יחזקאל לביא: מרגע שיש לו א'5 זה המעמד שמעניק לו את כל הזכויות הללו.

יחזקאל לביא: אני חוזר ואומר, א'5 זה אותו מעמד שאנחנו מעניקים למי שאיננו בן הדת היהודית והגיע לארץ למשל מכוח חוק השבות בתור נכד ליהודי או גר גורר או דברים כאלה.

יחזקאל לביא: במקרים האלה אנחנו נותנים א'5.

יחזקאל לביא: יש גם כאלה שלא רוצים אזרחות ישראלית מטעמים שלהם ואי אפשר לתת להם מעמד של תושב קבע מטעמים שלהם ואז אנחנו נותנים להם מעמד של תושב ארעי.

יחזקאל לביא: הכוונה היא, כפי שהובהר כאן, לבוא לפתרון העניין כולו בהתאם להחלטות הממשלה בנושא הזה.

שאול נוריאל: אני חייב לומר, דווקא לקציני וחיילי צד"ל שנמצאים פה, אנחנו רואים חוב מוסרי לעזור לשהייתם כאן, להם ולבני המשפחות שלהם.

שאול נוריאל: אני בעצמי יודע כמה פעולות אתה, חבר הכנסת איוב קרא, עושה.

שאול נוריאל: נפגשנו גם בתל-אביב בקטע הזה.

שאול נוריאל: אני רוצה שתדעו שהוקמו שתי עמותות כדי לעזור לכם.

שאול נוריאל: עמותה אחת הוקמה על-ידי כמה קצינים, מדרגת רב-סרן ועד אלוף (האלוף דגן).

שאול נוריאל: אנחנו פועלים כדי לטפל בבעיות שלכם.

שאול נוריאל: אנחנו אנשים שעבדו בעבר אתכם.

שאול נוריאל: בוודאי אתם יודעים שאנשינו נמצאים בשטח ושומעים את הבעיות.

שאול נוריאל: באמת קצת לא ברור לי איך זה שהוצגו פה דברים נפלאים שנעשים ואילו בשטח אנחנו שומעים דברים אחרים.

שאול נוריאל: האנשים בשטח ממורמרים והם חושבים שאינם מקבלים את מה שמגיע להם.

שאול נוריאל: ישנה עמותה נוספת שמטפלת בבעיות שלכם, של כמה מרצים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, שאני נמצא איתם בקשר.

שאול נוריאל: בראשם עומד מר מרדכי ניסן.

שאול נוריאל: גם הם עושים כל מאמץ בכל דרך כדי לסייע לכם בעניין הזה.

שאול נוריאל: גם העמותה שלנו סייעה לכם בקשר להגשת עתירה לבג"ץ.

שאול נוריאל: חלק מהדברים שאתם ביקשתם למעשה מופיעים בעתירה: כמו הענקת אזרחות ישראלית לכם ולבני המשפחות שלכם, כמו תשלומי שכר ופנסיה וזכויות נלוות אחרות כחיילים ששירתו בצבא ההגנה לישראל, כמו נושא שאתה העלית - פיצוי עבור רכוש שננטש, אם זה רכב, מקרקעין או עסקים, ומענק, הלוואות וזכויות דיור אחרות כדי לאפשר לכם להשתלב בחיי מדינת ישראל.

ציון אשל: אני קודם כל מברך גם את חבר הכנסת שטרן, שאיננו פה איתנו, וגם את חבר הכנסת קרא, שמקדישים לא מעט מזמנם לבוא ולהגיש יד מסייעת לאנשי צד"ל לגבי כל מה שעובר עליהם בארץ.

ציון אשל: אנחנו שמענו על שני גופים חיצוניים שמטפלים באנשי צד"ל, וזה יופי.

ציון אשל: אנשי צד"ל שיושבים פה הם למעשה האנשים שנמצאים בקשר שוטף עם עמותה שנמצאת באופן אינטנסיבי בשטח, "חוג בעלי ברית", שמניעה את המהלכים הפרלמנטריים מזה חודש וחצי במשכן הכנסת.

ציון אשל: אנחנו כאן לתכלית אחת.

ציון אשל: אנחנו רוצים שייצא בזמן הקרוב איזה מסמך עמדה של מדינת ישראל, שיגדיר מה המצב של אנשי צד"ל מבחינת הזכאות שלהם לאזרחות.

ציון אשל: שמעתי שיש אנשים שכן רוצים או לא רוצים.

ציון אשל: אני יכול לומר, מנוכחות אינטנסיבית בשטח, שהם כמהים לתעודת זהות ישראלית.

ציון אשל: רק אחרי זה הם בכלל יחשבו, כך לפחות אני סובר מהתרשמויותי, הם יבחנו מה זה מקנה להם להמשך, אם הם רוצים להישאר, אם הם רוצים ללכת אחר-כך לחוץ-לארץ, אם הם רוצים לחזור ללבנון.

ציון אשל: כרגע הם רוצים להיות אזרחים שווי זכויות.

ציון אשל: אני מקווה שהתכלית שתצמח מהישיבה הזאת, שתהיה החלטה בכיוון הזה.

איוב קרא: אני רוצה לסכם את הדיון.

איוב קרא: הסיכום הזה ייצא לכל משרדים הנוגעים בדבר כמובן.

איוב קרא: 1) ועדת הפנים ואיכות הסביבה דורשת ממשרד הפנים להחיל זכאות לאזרחות על כל אנשי דרום לבנון שהביעו נכונות לחיות בישראל, ללא הפרדה בין חיילי צד"ל לפליטים.

איוב קרא: זאת אומרת, לאפשר קבלת אזרחות לכל מי שהגיע מלבנון ונשקפת סכנה לחייו.

איוב קרא: התנאים - זה משהו אחר, אבל להכיר בכולם כפליטים של צד"ל, עם כל מה שמשתמע מכך.

איוב קרא: 2) הוועדה דורשת ממשרד האוצר לתקצב את בקשת מינהלת השיקום בעניין שכירת דירות למשפחות אנשי צד"ל.

איוב קרא: הבנתי שהמינהלת נתקעה בשל חוסר תקציב.

איוב קרא: אנחנו ניפנה.

איוב קרא: אני אדבר על זה גם היום במליאת הכנסת.

איוב קרא: 3) הוועדה קוראת למשרד הבטחון לשבץ אנשי צד"ל בצה"ל, על בסיס בדיקה פרטנית, בשירות צבא הקבע ובתפקידים נוספים אפשריים.

איוב קרא: אם אדם נמצא כבר שנה פה והוא בן 25 או 27, אין שום מניעה לדעתי למצוא לו איזה תפקיד בצה"ל: אולי כגשש.

איוב קרא: תפקידים שהם יכולים להיות משובצים אליהם אחרי שילמדו את השפה.

איוב קרא: אדם כזה קיבל כבר את האזרחות.

איוב קרא: לדעתי לא צריכה להיות בעיה לשלב אותם במעגל העבודה בצה"ל.

איוב קרא: גם כך אתם הרי משלמים להם משכורות.

איוב קרא: זה יפתור בעיה תעסוקתית קשה היום ואפשר יהיה לשלב אותם אפילו ביהודה ושומרון בכל מיני תפקידים.

סמי מגידו: יש שתי אוכלוסיות שנבחן לגבי העניין: קבוצות מקצועיות בעיקר.

סמי מגידו: אנחנו לא ניקח לוחמים ובטח לא אנשי קבע, בשל חוסר תקנים.

סמי מגידו: מדובר על אנשים שעסקו בחימוש ובודקים עכשיו אפשרות לקבל אתם בתפקידים מקצועיים.

איוב קרא: בהתאם לאפשרויות הצבא.

איוב קרא: 4) הוועדה ממליצה להעניק מעמד של עולה חדש לכל אלה שיקבלו אזרחות ישראלית.

איוב קרא: זאת אומרת, כל איש צד"ל שהגיע לפה בעינינו הוא כמו כל יהודי שהגיע לפה והוא ראוי לכל הזכויות.

איוב קרא: 5) הוועדה קוראת למינהלת להפסיק את הפצת הכרוזים המפתים, לפיהם תמורת פיצויים ניתן לעזוב את ישראל.

איוב קרא: אם למישהו יש עניין לעזוב, בטח הוא יפנה באופן אישי ואז יתנו לו את התשובות.

איוב קרא: 6) הוועדה קוראת למשרד החוץ להתערב למען האנשים הנמצאים במצוקה בלבנון בעקבות הקשר שלהם עם ישראל.

איוב קרא: 7) הוועדה תצא בקרוב לבקר את אנשי צד"ל כדי לעמוד מקרוב על כל הסוגיות שהועלו על-ידי האנשים האחראים פה, כדי לאמת דברים ולהמשיך את המאבק הזה.

איוב קרא: סליחה, לא שמענו את משרד החוץ.

איוב קרא: אני מצטער.

איוב קרא: הייתי רוצה לשמוע, למען הפרוטוקול לפחות.

איוב קרא: אני רוצה לדעת האם משרד החוץ מתערב במשהו.

איוב קרא: בכל זאת יש שם אלפים.

איוב קרא: הייתי בחוץ לארץ ואני נמצא בקשר עם אנשים בלבנון, שנמצאים במצוקה קשה בגלל זה.

איוב קרא: האם משרד החוץ עושה משהו בעניין אנשי צד"ל הנמצאים בלבנון?

2397: אני אתן סקירה קצרה.

2397: למשרד החוץ יש נציג בוועדת ההיגוי.

2397: המטרה של השתתפות משרד החוץ בוועדה היא לסייע בהיבט ההומניטרי של האנשים, החברים שהגיעו מלבנון, שמעוניינים לצאת למדינות שונות.

2397: נערך סקר לפי פירוט של המדינות שהם הביעו את רצונם להיקלט בהם.

2397: הנושא הועלה הן על-ידי הנציגים שלנו במדינות השונות והן על-ידי השר רמון שיצא לסיור באירופה ובארצות-הברית.

2397: עד אלה הימים ממש אנחנו עומדים עם היד על הדופק לגבי מדינות שמעוניינות.

2397: יש בעיה קשה מאוד.

2397: במציאות הנוכחית מתוך 20 וכמה מדינות שפנינו אליהן על-פי הבקשות שלהם, נכון לעכשיו גרמניה כבר קלטה, יש שתי מדינות שהביעו נכונות לקלוט, אוסטרליה ואורוגוואי, ו-7 מדינות שבודקות.

2397: כל השאר, בסביבות 14-15 מדינות דחו על הסף בשל סיבות שונות ומשונות.

2397: חלקן הוזכרו: מעמד של פליטות, החשש שזה יהיה נטל כלכלי על המדינות עצמן, הפרסום בתקשורת שהפחיד את הממשלות השונות וכדומה.

2397: אני יכול להבטיח לוועדה שמשרד החוץ עשה רבות ועושה יום יום בנושא הזה.

איוב קרא: ומה לגבי אנשים שנמצאים במצוקה בתוך לבנון?

איוב קרא: האם נעשה משהו כדי להקל עליהם?

איוב קרא: האם אין מגע לגביהם דרך האו"ם?

איוב קרא: האם אין דבר מוסתר או דיסקרטי שאתם עושים דרך האו"ם או דרך ארגוני זכויות האדם?

איוב קרא: האם אתם עושים משהו בעניין הזה?

2397: למיטב ידיעתי האישית, ואני לא יודע את הכל - לא.

2397: יתכן שדברים נעשים בצנורות אחרים.

2397: לי, כמי שממונה על מחלקת לבנון, לא ידוע על טיפול בצנורות כלשהם לגבי אנשי צד"ל שנמצאים בתוך לבנון.

2397: אנחנו מאוד מסייעים ומאוד משתדלים לגבי החברים שהגיעו מלבנון ונמצאים בארץ.

איוב קרא: אני מודה לכולם.