ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 182, 2000-12-04 11:00

דוד אזולאי: אנשי האוצר לא יבואו, אנחנו ידענו מראש שהם לא יגיעו היום מפני שיש להם היום יום עיון והם הודיעו מראש על כך, זה מקרה חריג והאמינו לי שבדרך כלל הם מופיעים פה ואומרים את שלהם.

מתילדה גרינברג: ומה עם חברי הכנסת?

דוד אזולאי: על חברי הכנסת אין לי שליטה, חברי הכנסת חברים בכמה ועדות והם יכולים להופיע באיזה ועדה שבחרו לעצמם.

דוד אזולאי: יכול להיות שיש כרגע ועדת חוץ וביטחון או ועדת חוקה, חבר הכנסת עושה לעצמו את סדרי העדיפויות.

מתילדה גרינברג: וכרגיל משרד הפנים לא ממש חשוב.

דוד אזולאי: אתם תחליטו אחר כך אם היו בסדר או לא היו בסדר, זה כבר שיקול שלכם.

דוד אזולאי: בכל אופן, הנתונים שאני מקבל זה שבמשרד הפנים יש כיום כ- 1380 עובדים, מתוכם כ- 100 עובדים בכוח אדם.

דוד אזולאי: מתוך ה- 1380 עובדים, יש כ- 140 עובדים בחצי משרה, שמשלימים להם לשעות נוספות.

דוד אזולאי: זה פשוט לא יאומן, ואני שואל את אנשי אגף התקציבים, וחבל שאנשי משרד האוצר לא פה, אבל נעביר להם את הדברים האלה, אני פשוט לא מבין את השיטה הזו שמצד אחד נותנים להם שעות נוספות, הרי סופו של דבר המדינה משלמת את זה, מה הרווח הגדול פה?

דוד אזולאי: אם הרווח הגדול לחסוך את כל התנאים הנלווים לאותם עובדים שעובדים דרך כוח אדם, אז זה אומר שדופקים את העובד, ותסלחו לי על ביטוי, כי אין לי הסבר אחר לדבר הזה שקורה.

דוד אזולאי: נתון נוסף שיש בידי וגם לא האמנתי לכך, ואם זה נכון זה חמור מאד, ש- 50% מעובדי המשרד מקבלים השלמת הכנסה.

דוד אזולאי: זו בושה וחרפה למדינת ישראל, ש- 50% מהעובדים מקבלים השלמת הכנסה, זה אומר שמשהו לקוי במערכת ואני חושב שכל הכבוד לאותם עובדים שעובדים בתנאים כאלה.

דוד אזולאי: לפי הרשימה שיש כאן, יש דבר נוסף הזועק לשמיים, דובר על אחזקת רכב לעובדים, כאשר במשרדים אחרים, למשל משרד הבינוי והשיכון, למעלה מ- 90% מהעובדים מקבלים אחזקת רכב מלאה , לעומת עובדי משרד הפנים שלא מקבלים.

דוד אזולאי: גם שכר עידוד שדובר רק על עובדים שבאים במגע עם הציבור, אלה נותני שרות ובמשרד הבינוי והשיכון הם גם נותני שירות ואני בטוח שאם נעמיק ונבדוק, יתברר לנו שיש עוד משרדי ממשלה כאלה.

דוד אזולאי: עובדי המשרד, אני לא יודע אם אתם מודעים לכך, אבל יש לכם בעיה, והבעיה היא בעיה קשה.

דוד אזולאי: אני חושב שאחת הבעיות המרכזיות של משרד הפנים שלצערי הרב במשך 10 שנים האחרונות שום שר לא החזיק מעמד קדנציה שלמה, ואתם כרגע נושאים בתוצאות, עם כל הכאב והצער שיש בדבר הזה.

דוד אזולאי: זה מה שאני רואה כרגע, מהניתוח שלי, זו התוצאה העולה.

דוד אזולאי: נדמה לי, ויתקנו אותי אנשי המערכת, שהשר היחיד שהחזיק מעמד תקופה ארוכה יחסית זה השר סוויסה, הוא היה 3 שנים.

דוד אזולאי: לפני זה בתקופה של פחות משנה התחלפו שלושה או ארבעה שרים, ברק, וברעם, ליבאי, רמון.

מתילדה גרינברג: כל פעם 100 ימי חסד זה שלוש שנים.

דוד אזולאי: זה מצער שזו התוצאה.

דוד אזולאי: לא עשיתי השוואה ואני חושב שכדאי לעשות השוואה, ואני אומר את זה למנהלת הוועדה, שווה לבדוק מה קורה בתנאי השכר של משרדי ממשלה אחרים.

דוד אזולאי: האם גם שם יש את אותם עיוותים שאני שומע כאן.

דוד אזולאי: לא שאני רוצה להתנחם בזה, אבל אם זה המצב בשירות עובדי המדינה, אז כולם באותה בעיה, אבל אם זו בעיה של משרד הפנים, אני חושב שאתם צריכים להדליק נורה אדומה ולבדוק מה הסיבה לכך, האם בגלל שהמשרד הזה הוא יתום, או שבגלל שהוא משרד שנותן שירות כמעט לכל האוכלוסיה בכל שכבות הגיל השונות, החל מהלידה ועד הפטירה, כולל תעודת זהות, יציאה לחו"ל ועוד מיני דברים אחרים.

דוד אזולאי: אני בטוח שאם חברי כנסת יהיו פה וישמעו את הדברים, אני בטוח שתזכו לתמיכה של כל חברי הכנסת בעניין הזה, אבל אולי אתם לא עושים מספיק, ואני אומר לעובדי משרד הפנים, זה לא נמצא בתודעה של הציבור על מה השביתה.

דוד אזולאי: אני יכול להגיד כרגע מהנתונים שלפני, ותכף נשמע את נציגות העובדים ונציגות נציבות שירות המדינה שאולי יבהירו את המצב שהוא לא מכובד ולא יכול להימשך.

דוד אזולאי: מצב שאם 50% מעובדי המשרד מקבלים השלמת הכנסה אז משהו לקוי במערכת הזו.

דוד אזולאי: אני מבקש את סמנכ"ל משרד הפנים להציג את הדברים לאשר או לא לאשר, לפני שנשמע את העובדים.

שלמה דולברג: אדוני יו"ר הוועדה, נציגות העובדים, נציבות שירות המדינה, אנו רואים את הסכסוך הזה כסכסוך מאד ארוך, זה בעצם המשך לסכסוך שמתמשך מספר שנים.

דוד אזולאי: כמה שנים?

שלמה דולברג: יותר משלוש שנים.

שלמה דולברג: אנחנו, הנהלת המשרד, השר רמון והשר שרנסקי לפניו, הנהלה שהתחלפה בשנה האחרונה, רואה בדברים האלה דברים מאד חשובים, הדברים שהעובדים מעלים, ואני תכף אפרט אותם, הם דברים שצריכים לטפל בהם ואנחנו סבורים שחלק גדול מהטענות מצריך טיפול.

שלמה דולברג: אבל צריך לראות את הדברים בפרספקטיבה של הרבה שנים, וגם העובדה שאנו עוסקים בזה במרץ וברצון לפתור בעיות, אני חושב שנצטרך באופן כללי להתאזר בסבלנות ולהשיג את ההישגים בטווח זמן לא מהיר.

שלמה דולברג: מדובר בבעיות של הרבה מאד שנים.

שלמה דולברג: למשל נושא תנאי השירות או המבנים.

שלמה דולברג: זה נושא שהעובדים מעלים, ואנו מודעים לזה.

דוד אזולאי: למה אתה מתחיל בזה, תאמין לי כשאתה מדבר על בינוי, כל עובד יגיד לך שזה חושב אבל הוא צריך קודם משהו למכולת.

שלמה דולברג: אני אגיע גם לזה, התחלתי במבנים כי זה מדגים את הבעייתיות של העניין.

שלמה דולברג: יש במשרד הפנים הרבה מאד לשכות מרשם אוכלוסין שנמצאות במצב תת אנושי מבחינתנו, והנהלת המשרד סיכמה עם משרד האוצר על תכנית לטפל בדברים הדחופים.

שלמה דולברג: מדובר ב- 10 עד 15 לשכות שנתחיל לטפל בם בחודשים הקרובים, ייקח שנה שנתיים להעמיד אותם על הרגליים.

שלמה דולברג: בנושא השלמת משרה, גם הנהלת המשרד סבורה שאין הצדקה לקחת 10 משרות ולהשלים אותם לשעות נוספות.

שלמה דולברג: פנינו עם העניין הזה למשרד האוצר.

דוד אזולאי: אולי תסביר לי מההיגיון העומד מאחורי זה, שמשלימים להם את זה לשעות נוספות.

שלמה דולברג: אין היגיון בעניין הזה.

שלמה דולברג: בזמנו זה היה מעין עקיפה של תקן, לקחת עובד בחצי מישרה ולהוסיף לו שעות נוספות, יש בזה עקיפה של תקן.

שלמה דולברג: שינינו את המדיניות בעניין הזה, בתיאום עם נציבות שירות המדינה ועל פי הנחייתה.

שלמה דולברג: אנחנו לא מרחיבים את המעגל הזה אלא רק מצמצמים אותו, פנינו גם לאוצר ולנציבות להשלמות משרות ותקנים לעניין, וגם אמרנו מאיפה אנחנו מוכנים "לשלם" בשביל ההשלמה הזו כדי שתהיה הוצאה מול הוצאה.

שלמה דולברג: נציבות שירות המדינה תומכת בעניין, והיא תציג אני מניח את עמדתה בעניין הזה.

שלמה דולברג: המדיניות הזו איננה נכונה והיא לא חוקית והטענה הזו מאד צודקת.

שלמה דולברג: זה קיים למעלה מ- 18 שנה במשרד הפנים.

דוד אזולאי: וכמה זמן זה עוד ייקח?

מתילדה גרינברג: עוד 18 שנה.

שלמה דולברג: ככל שזה תלוי בהנהלת המשרד, הורינו לא לקלוט עובדים חדשים במצב הזה.

שלמה דולברג: כל עובד שיוצא בתחלופה טבעית, אנחנו לא מחדשים את החצי תקן במתכונת המעוותת.

שלמה דולברג: פנינו לאגף תקציבים וביקשנו הרחבת תקנים, ויש גם את עמדת נציבות שירות המדינה בעניין הזה.

שלמה דולברג: לגבי נושא של כמויות של אחזקות הרכב, הנהלת הרכב פנתה לאגף תקציבים וביקשה הרחבת תקני רכב, במשרד יש היום כ- 650 תקני רכב על אותם 1300 עובדים, ואני מעריך שנוכל להרחיב במשהו את כמויות התקנים ולהתקדם גם בכיוון הזה.

שלמה דולברג: לנושא של שכר העידוד, זה נושא שמצריך מאמץ משותף, גם של הנהלת המשרד, גם של נציבות שירות המדינה וגם של האוצר.

שלמה דולברג: עמדת הנהלת המשרד כיום היא שיש היגיון ויש צורך להשוות ככל שאפשר סקטורים בתוך המשרד הזה שאינם מקבלים שכר עידוד, עם סקטורים במשרדים אחרים שכן מקבלים שכר עידוד.

שלמה דולברג: זו עמדת הנהלת המשרד ואנחנו גם לא מתביישים להגיד את זה בכל פורום.

שלמה דולברג: עד כאן דברי הפתיחה שלי אני אהיה מוכן להגיב מאוחר יותר.

דוד אזולאי: סך הכל אתה מסכים עם כל מה שנאמר, שום בשורה אין פה לעובדים.

שלמה דולברג: אנו נמצאים כרגע במשא ומתן עם העובדים.

דוד אזולאי: אתה בעצמך אומר שהמצב הזה של חברות כוח האדם, של שכר עידוד ושל אחזקות הרכב, בלתי נסבל ויושבים פה אנשים שסובלים את החרפה הזו במשך שנים.

דוד אזולאי: אתה בעצמך מסכים שיש בעיה, השאלה היא למה צריכים לחכות?

דוד אזולאי: עד שהשובתים ייצאו להבעיר צמיגים?

דוד אזולאי: למי מחכים?

דוד אזולאי: מה שיקרה, ואני רואה כבר את התסריט, אף אחד לא מתייחס אליהם, לאף אחד לא אכפת ועוד לא מרגישים בשביתה.

דוד אזולאי: מי שמרגיש בשביתה זה מי שנוסע לחו"ל או זקוק לתעודת פטירה, אלה דברים קטנים, רוב האוכלוסיה היא לא כזו.

דוד אזולאי: אני מניח שהשלב הבא יהיה פגיעה בשלטון המקומי, לא יועברו הקצבות ואז כל אזרח במדינה ירגיש את זה.

דוד אזולאי: ברגע שהשלטון המקומי לא יקבל כסף, לא יהיו משכורות לעובדים, ואז יתחיל הבלגן.

דוד אזולאי: למה לחכות עד שזה יתחיל כאשר כולם מודעים שישנה בעיה?

שלמה דולברג: הנהלת המשרד חושבת שצריך לסיים את הסכסוך הזה מהר ככל האפשר.

שלמה דולברג: אנחנו מנהלים משא ומתן עם הוועד כבר מספר ימים, ישבנו אתם ביום חמישי בלילה, אנחנו רוצים לשבת אתם גם השבוע.

שלמה דולברג: האוצר ונציבות שירות המדינה משתפים פעולה לגבי גיבוש פתרון שאנו מקווים שיהיה על דעת העובדים.

שלמה דולברג: אנחנו רוצים בהזדמנות זו לשפר גם כמה דברים במשרד, ואני חושב שאנחנו בדרך הנכונה.

שלמה דולברג: שאלה אותי גברת גרינברג, נציגת האיגוד המקצועי, לדעתי הסכסוך הזה יכול להיפטר תוך כמה ימים במידה וכל הצדדים יישבו ביחד וינסו להיות ריאלים ביכולות של הצד השני לפתור את הבעיה.

דוד אזולאי: אני בטוח שזה יכול להיפתר תוך כמה שעות אם העובדים יוותרו על כל הדברים שהם דורשים, אבל המציאות היא לא כזו.

דוד אזולאי: אם אתה מדבר על 50% מהעובדים שנמצאים בהשלמת הכנסה, על תקנים של כוח אדם, זה ממש ניצול עובד לתת לו שעות נוספות ולא לתת לו את התנאים הסוציאליים שמגיעים לו.

דוד אזולאי: יותר מזה, אני שומע עובדים שעובדים מעבר למשרה בשעות נוספות, זה ממש ניצול של עובד.

מרינה לביא: אני אוסיף עוד נתון, מתוך 1380 עובדים, כ- 870 עובדים עובדים מתחת לשכר מינימום.

דוד אזולאי: את לא צריכה להתאמץ לחפש נתונים נוספים, אני חושב שהנתונים שהוצגו כאן הם די והותר מספיקים כדי להציג את התמונה הקשה והאמיתית של משרד הפנים.

דוד אזולאי: נציגות שירות המדינה בבקשה:

הניה מרקוביץ: אני מלווה את הבעייתיות במשרד הפנים כבר כמה שנים.

הניה מרקוביץ: סיימנו רק לפני כשנתיים סכסוך עבודה דומה על רקע דומה על תביעות דומות לשביעות רצון כל הצדדים.

הניה מרקוביץ: רק סיימנו והתחיל לנו סכסוך חדש.

הניה מרקוביץ: התביעות לא חדשות, כמובן שהעובדים מבקשים יותר שכר, זה לגיטימי לבקש, אבל אנחנו חיים במציאות מסוימת ובעשייה מסוימת.

הניה מרקוביץ: אנחנו ערוכים לשבת עם העובדים כאשר משתנים תנאים, כאש מוטלות מטלות נוספות, כאשר משתנה מבנה ארגוני.

הניה מרקוביץ: זה לא יכול להיות שכל שנתיים נשב עם אנשי שלטר, והם ישימו את אותם נתונים בדיוק על השולחן פה בוועדת הפנים של הכנסת.

דוד אזולאי: תאמיני לי שאם היה להם שלטר, הם לא היו מגיעים לפה.

הניה מרקוביץ: יש להם שלטר.

דוד אזולאי: אלה שיש להם שלטר לא מגיעים לפה.

הניה מרקוביץ: המצב שאנשי משרד הפנים מציגים לגבי נתוני שכר, אני לא מוסמכת לדבר בנושא הזה אבל בכל זאת אני מבקשת קצת להסביר, אלו נתוני שכר מקובלים בשירות המדינה.

הניה מרקוביץ: לא רק במשרד הפנים עובדים מקבלים שכר מינימום, אלה תנאי שכר בדרגות האלה שקיימים בכל שירות המדינה.

הניה מרקוביץ: בכל שירות המדינה, לא כל העובדים מקבלים אחזקת רכב.

הניה מרקוביץ: זה נכון שאת בעיית חצאי המשרות והשלמה בשעות נוספות אנחנו רואים בחומרה רבה.

הניה מרקוביץ: אני לא רוצה להתחיל לחפש אשמים בנושא הזה, בסיפור הזה לקחו חלק גם העובדים גם הנהלת המשרד, חבל לחפש אשמים כי מי שסובל בסוף זה העובד.

הניה מרקוביץ: העמדה שלנו הנציגותית היא שלעובד מגיעה משרה מלאה, ואנחנו תומכים בנושא הזה עם הנהלת המשרד, ונפתור את הבעיות האלה.

דוד אזולאי: נלך על מה שאת מסכימה ואין על זה ויכוח, לגבי הנושא של כוח אדם, מתי להערכתך הבעיה הזו תיפתר?

הניה מרקוביץ: למה אתה מתכוון בכוח אדם?

דוד אזולאי: לאותם אנשים שמשלימים את שעות שלהם בשעות נוספות.

הניה מרקוביץ: אני מקווה שבמהלך שנת התקציב הבאה הבעיה הזו תיפתר.

דוד אזולאי: אין זו בשורה.

שלמה דולברג: יש כאלה שמחכים 18 שנה.

הניה מרקוביץ: אין כאלה שמחכים 18 שנה.

שלמה דולברג: יש במזרח ירושלים אחת.

הניה מרקוביץ: אחת.

הניה מרקוביץ: אדוני היו"ר אני רוצה להסביר לך, משרד הפנים פנה אלינו לפני 5,6,7 שנים וביקש לפצל משרות מלאות לחצאי משרות.

הניה מרקוביץ: הוא אמר שעומס העבודה הוא בשעות בוקר, אנחנו מבקשים לתגבר מסה גדולה של עובדים, כדי ששעות הבוקר, השעות הקשות תהיינה שעות נוחות.

הניה מרקוביץ: הוא גם טען שעבודה זו מיועדת לאנשים, נשים ברוב המקרים שמעונינות לעבוד חצאי משרות בגלל הילדים.

הניה מרקוביץ: נוח להם לצאת לעבודה מ- 08:00 עד 12:00 ולתת את יום העבודה כי אז הם באות הביתה ומקבלות את הילדים.

הניה מרקוביץ: פתאום, אחרי 6 שנים, אנחנו מוצאים את עצמנו עם העובדה שכל השעות הנוספות של המשרד, במקום ללכת לתגבור לעובדים אחרים שצריכים לעבוד שעות נוספות, הלכו להשלמת משרות שלא תמיד זה מוצדק.

הניה מרקוביץ: לא תמיד ה- 90 שעות נוספות האלה מוצדקות.

הניה מרקוביץ: אני לא יכולה לומר לך ולא יאמר כאן המשרד שהעובדים נותנים תפוקה מלאה בכל 90 השעות האלה.

הניה מרקוביץ: היום אנחנו כבר בלית ברירה נצטרך להפוך את זה למשרות מלאות ולגזול את השעות הנוספות שהעובדים האחרים היו צריכים להנות מהם כשהם עושים עבודות נוספות.

הניה מרקוביץ: יושב כאן נתן, יו"ר הוועד ומנענע עם הראש, תשאל אותו כמה שעות נוספות מוקצבות לו כל חודש וכמה שעות נוספות הוא עושה בפועל.

הניה מרקוביץ: זה נעשה כמין טריקיות שאני לא מבינה מאיפה.

הניה מרקוביץ: כשאנו מגלים בעיה כזו, אנחנו צריכים להתמודד אתה, אנו בהחלט נתמודד אתה, הבעיה הזו עלתה על השולחן במלוא חומרתה לפני שלושה חודשים.

דוד אזולאי: לפני כן לא הייתן מודעים לכך?

הניה מרקוביץ: לא.

הניה מרקוביץ: בעיה הזו היא בהחלט בעיה חמורה, אנחנו חושבים כפי שאדוני חושב, עובד שעובד משרה מלאה ושמשלימים לו משרה מלאה, אני מדברת על חצי במשרה וחצי בשעות, כמובן שמגיעות לו מלוא הזכויות הפנסיוניות ומגיעה לעובד הבראה במכסה מלאה ומגיע לאותו עובד ביגוד במכסה מלאה.

הניה מרקוביץ: כמובן שאנו ערים לבעייתיות, אנחנו כרגע יושבים מגבשים מסמך מול אגף התקציבים, הנושא הזה הוא לא פתיר מהיום למחר אבל אנו יושבים מול אגף התקציבים ואנו ננסה להגיע לגיבוש עמדה בנושא הזה ולפתרון.

דוד אזולאי: גברתי מדברת על 2001, עד שזה ייכנס.

הניה מרקוביץ: אין לי ברירה אני מוכרחה לקבל פתרון תקציבי.

דוד אזולאי: נכון ש- 2001 זה בעוד חודש אבל עד שזה יאושר, עד שזה ייושם בינתיים יש כאן משבר קשה.

הניה מרקוביץ: אני רוצה להאמין שכשאנחנו נפתור את הבעיה נפתור אותה כבעיית שורש, כי נצטרך לבדוק מתי העובדים התחילו לעבוד כך, נצטרך ללכת גם רטרו.

הניה מרקוביץ: הטיפול יהיה טיפול קוסמטי עם בדיקת זכויות עבר כי זה שהעובד יקבל ב- 2001 משרה מלאה הוא כבר עובד 18 שנה במתכונת כזו, הרי עוד נצטרך ללכת על טיפול פרטני כך שכשנקבל מסגרת תקציבית נצטרך ללכת על זכויות העובד רטרואקטיבית.

הניה מרקוביץ: אז אנחנו כרגע עובדים על זה, אנחנו ממפים את האוכלוסיה, אנחנו בודקים אותה ואני מקווה שבמסגרת תקציב 2001 יימצא לה פתרון.

דוד אזולאי: מה עם אותם עובדים שעובדים דרך חברות כוח אדם.

הניה מרקוביץ: חברות כוח אדם זה תיקון כללי לפי חוק חברות כוח אדם, ברגע יהיה לנו פתרון של חברות כוח אדם בכל הממשלה, אותו פתרון יחול גם על משרד הפנים.

הניה מרקוביץ: אנחנו לא יכולים לתת פתרון נפרד למשרד הפנים בנושא הזה.

הניה מרקוביץ: זה נמצא כרגע במערכת כללית בלל החוק של חברי הכנסת כץ ופרץ.

הניה מרקוביץ: אנחנו כרגע עושים עבודת מטה ממשלתית לבדיקת הנושא בכל הממשלה והפתרון שיינתן לכל הממשלה יינתן גם למשרד הפנים בנושא העסקת עובדים במסגרת חברות כוח אדם.

דוד אזולאי: מה קורה עם כל התוספות הייחודיות שנמצאים במשרדי הממשלה השונים ולא קיימים במשרד הפנים?

הניה מרקוביץ: משרד פנים הוא משרד בלתי ייחודי יש הסכם שכר שנחתם לא מזמן עם ההסתדרות לגבי המשרדים הבלתי ייחודיים.

הניה מרקוביץ: היום התוספות הבלתי ייחודיות תמשכנה להיות רק באגפי המיסים שם יש תוספת של 30% ולפי ההסכם שנחתם עם הוועדים במאי 2001 יש חלק רטרו וחלק קדימה, התוספות הייחודיות האחרות תיבלענה והעובדים האלה יקבלו תוספת של 22%.

הניה מרקוביץ: זה הסכם שנחתם עם כל המשרות.

דוד אזולאי: מה ההסבר שלך לנושא אחזקת רכב לעובדי משרד הפנים כשאני לוקח לדוגמא את משרד הבינוי והשיכון.

הניה מרקוביץ: אני מצטערת אדוני, אני לא יכולה לענות לך כי נושא אחזקת הרכב זה נושא של אגף התקציבים, נציבות שירות המדינה לא מטפלת בנושא הזה.

הניה מרקוביץ: לגבי שכר עידוד, בטיפול נציבות שירות המדינה, לא ביחידה שלי, אבל העובדים קבלו תשובה בפגישה שהייתה לנו אצל מנכ"ל המשרד איפה עומדים כל הנושאים של שכר העידוד והם מעודכנים בהחלט.

דוד אזולאי: אפשר לדעת איפה זה עומד?

הניה מרקוביץ: אני לא רוצה לצטט כי זה לא נושא שאני מטפלת בו אבל העובדים בהחלט מודעים איפה כל נושא מתקדם ואיפה זה עומד, חלק מהנושאים עומדים להסתיים לקראת סוף דצמבר, חלק מהנושאים בעבודה, העובדים בהחלט מודעים לתשובות.

הניה מרקוביץ: הם קבלו מאנשי הנציבות ישירות תשובות בנושא הזה.

הניה מרקוביץ: אני רק מבקשת לציין שבסכסוך הקודם שהסתיים לפני כשנתיים.

הניה מרקוביץ: ..

יגאל ביבי: יש משרד ממשלתי דומה שמקבל הטבות אחרות?

דוד אזולאי: יש משרדים אחרים שמקבלים תוספות שפה לא מקבלים.

נתן שרנסקי: יש משרדים כאלה.

הניה מרקוביץ: אני מוכנה להסביר.

הניה מרקוביץ: אם אנחנו לוקחים משרדים למשל מנהל מקרקעי ישראל, עם מערך תפקידים של קבלת קהל או משרד התחבורה כמשרד מקבל קהל, כמו תפקידי קבלת הקהל במשרד הפנים.

הניה מרקוביץ: לדעתי מערך הנתונים של רכב, שעות נוספות וכל הדברים האלה הוא דומה בכל התפקידים.

הניה מרקוביץ: זה לא הוגן לקחת תפקיד של מהנדס במשרד השיכון ולהשוות אותו.

הניה מרקוביץ: מהנדס ממשרד השיכון שיוצא לשטח לעבודת פיקוח ובקרה על מבנים ולהשוות אותו לפקיד מקבל קהל במשרד פנים.

הניה מרקוביץ: אבל אם תיקל את כל העובדים שעוסקים בקבלת קהל ובנתינת שירותים כמו במשרד הפנים וכפי שציינתי משד התחבורה מנהל מקרקעי ישראל ומשרד הפנים...

יגאל ביבי: אלה יושבים בדלפקים במשרד התחבורה בנתינת רשיונות הם אותו דבר.

הניה מרקוביץ: אותו דבר.

דוד אזולאי: חבר הכנסת ביבי, רק כדי לסבר את האוזן, מתוך 1380 עובדים במשרד הפנים 600 עובדים אין להם אחזקת רכב בכלל.

דוד אזולאי: כאשר במשרד הבינוי והשיכון כמעט 100% מקבלים אחזקת רכב.

דוד אזולאי: לא הייתם בדברי הפתיחה שלי, אמרת שיש להם בעיה במשרד הפנים, חילופי השרים.

דוד אזולאי: בעשור האחרון התחלפו שם כל כך הרבה שרים שמי שמשלם את המחיר זה העובדים ולא השרים ולא אף אחד אחר.

הניה מרקוביץ: אתה מדבר על 100% במשרד השיכון, אני לא מערערת על הנתונים האלה כי אני מאמינה שבדקת אותם אבל אני לא מבינה.

דוד אזולאי: פעם חשבתי שרק בשלטון המקומי יש איפה ואיפה בין עובדים, היום אני יכול להגיד שיש איפה ואיפה בין עובדי המדינה במדינת ישראל.

דוד אזולאי: נראה שיש משרדי ממשלה שקרובים למערכת ולצלחת ומקבלים.

דוד אזולאי: יש כאלה שלא קרובים והם לא מקבלים אחרת מי יכול להסביר את העוול הגדול שנגרם כאן לעובדי משרד הפנים.

הניה מרקוביץ: אני מבקשת למחות על זה.

נתן צברי: אני רוצה קודם כל להתייחס למה שאמר סמנכ"ל המשרד לגבי הנושא של טיפול בדיור.

נתן צברי: משרד הפנים לוקה בחסר במתן שירות טוב לציבור הרחב לא במעט באשמתה של הנהלת המשרד ובאשמתו של משרד האוצר בפרט.

נתן צברי: כי המשרדים שלנו הם משרדים משנות ה- 50 וה- 60, שום דבר בהם לא השתפר וכל האשמה בדרך כלל מוטלת בסופו של דבר, בשורה התחתונה על העובדים.

נתן צברי: כשאין לך כלים לשפר שירות אתה לא יכול לשפר שירות.

נתן צברי: מדובר על תקציבים ועל תקציבים די גדולים שצריכים כדי לשפר את השירות הזה.

נתן צברי: הנושא של צמצום לחצאי משרות.

נתן צברי: מה הכוונה לצמצם, משחררים אנשים הביתה?

נתן צברי: זה פתרון?

נתן צברי: או שהצמצום זה השלמה של משרות?

דוד אזולאי: אני הבנתי שזה השלמת משרות.

נתן צברי: אני לפחות לא ראיתי שום השלמת משרות לגבי כל אלה שטענו בפני על העוול שנעשה להם בשנים האחרונות האלה, עוד לא ראיתי מישהו שבא ואמר לי תודה רבה על המשרה, השלימו לי את המשרה מחצי למשרה מלאה.

נתן צברי: לא פגשתי עוד אדם כזה שאמר לי שזה מה שקרה.

שלמה דולברג: כי אנחנו מתכוונים לעשות את זה עכשיו.

נתן צברי: זו כוונה, כי בפועל לא קרה עדיין שום דבר.

נתן צברי: אמת "אנחנו מצמצמים" צמצום זה אומר בהווה.

שלמה דולברג: היו משרות שפרשו מהם ולא חידשנו אותם.

נתן צברי: לא חידשתם זה לא פותר את הבעיה לכל אלה שנמצאים במערכת.

נתן צברי: לאלה שנמצאים במערכת יש שעדיין אנחנו טוענים שנעשה להם עוול וכרגע מבחינתי כוועד עובדים זה לא משנה אם זה הנהלת המשרד או הנציבות.

נתן צברי: אני רואה את זה כעוול מתמשך שנעשה לעובדים במשך למעלה מ 10 עד 15 שנה.

נתן צברי: לא יעלה על הדעת, וכולכם מסכימים עם זה, שעובדים בחצי משרה וגם בשעות נוספות מעבר לחצי משרה הזו, כלומר ובדים כבר 12 שעות עבודה מקבלים את החצי משרה בתקן בלי לקבל את כל התנאים הסוציאליים לגבי חצי המשרה האחרת ולא רק זה, גם לא מקבלים את הערך האמיתי של השעות הנוספות.

דוד אזולאי: חבר הכנסת ביבי, יש עובדים במשרד הפנים שעובדים כמה שנים טובות במשרה חלקית ומשלימים להם את המשרה שעות נוספות פלוס שעות נוספות.

דוד אזולאי: העובד מעל למשרה בשעות נוספות כאשר את המשכורת הוא מקבל אבל לא את התנאים הסוציאליים.

הניה מרקוביץ: אנחנו מסכימים.

דוד אזולאי: אני באמת מודה לך ומאד מעריך את זה שאתם מסכימים, זה חשוב מאד.

נתן צברי: אני רוצה להמשיך ולומר שגם הנציבות וגם הנהלת המשרד מכירים בעובדה שזה דבר בלתי חוקי ולמרות הכל הטיפול בזה יהיה רק בעוד שנה.

הניה מרקוביץ: לא אמרתי בעוד, אלא במהלך שנה.

נתן צברי: אני מתקן, במהלך השנה הבאה.

דוד אזולאי: מה שיקרה זה שהולכים לבחירות, אומרים יבוא שר, נחכה, אחר כך התקציב יתפספס , אנחנו מכירים את זה.

נתן צברי: הבעיה שלנו היא בעיה בסיסית של חילוף פרסונלי במשרד אצלנו שאף פעם לא יכלנו לנצל את העובדה שאפשר לנהל משא ומתן מול מנכ"ל או סמנכ"ל או שר בכדי להביא את הדברים לסיום.

דוד אזולאי: דווקא יש לכם עכשיו מנכ"ל שצמח במערכת.

דוד אזולאי: תנצלו את זה.

נתן צברי: אבל המנכ"ל הזה עדיין במינוי בפועל ועדיין במינוי זמני ואנחנו לא יודעים אם הוא ימשיך להבא גם אחרי בחירות, אם יהיו בחירות, אם השר יתחלף או לא יתחלף, אנחנו תלויים בחוסר יידע מוחלט.

דוד אזולאי: שהוא יתחלף זה בטוח השאלה רק מתי.

נתן צברי: אנחנו בערפל מוחלט ולכן אנחנו נפגעים פעמיים אנחנו לא יודעים עם מי אנחנו מנהלים משא ומתן חוץ מהפקידות היציבה בנציבות באוצר וכרגע הסמנכ"ל שלנו שסוף סוף עלה למכרז וזכה אנחנו יודעים שלפחות הוא נמצא, אבל הוא לא יכול להחליט על מדיניות כי מי שמחליט על מדיניות זה שר ומנכ"ל שמלווה אותו ובקטע הזה אנחנו כל הזמן תלויים בפוליטיקה שמתחלפת מידי פעם.

נתן צברי: לצערנו המצב נזיל מאד ולכן הרבה דברים לא מגיעים לסיומת ואנחנו לא רואים את השלב הזה שהניה הסכימה, אנחנו לא רואים אותו נגמר בשנה הבאה אפילו.

נתן צברי: הצהרת הכוונות קיימת אבל אנחנו לא רואים את זה נגמר בשנה הבאה.

יגאל ביבי: יש לכם הסכם אתם?

נתן צברי: אין שום דבר חתום או סגור, זו רק הצהרת כוונות לאור בוררות שנעשתה לפני כחודש וחצי.

נתן צברי: הייתה בוררות שנסגרה על ידי עורך דין בחצאי משרות שקבלה תוקף משפטי שבה נקבע שעובדים האלה יקבלו על חצאי המשרה האלה רטרו, את כל התנאים הסוציאליים שלהם ולאור זאת אני חושב שהנציבות קצת יותר ממזדרזת לפתור את הבעיה.

נתן צברי: אני מקווה שהבעיה באמת תיפתר אבל לדעתי שנה או מהלך שנה זה הרבה מאד זמן.

נתן צברי: משרד הפנים הוא משרד היחיד שמוכה בקטע הזה של טיפול בתחום הפרט.

נתן צברי: יש הרבה משרדים שדרגה 14 לא קיימת אצלם.

נתן צברי: אצלנו יש דרגה 13 שקיימת.

נתן צברי: זה נמצא בסולם אבל בפועל לא קיים, אין עובדים שנמצאים בדרגה הזו, במשרד הפנים יש עובדים בדרגה 14.

נתן צברי: רק משרד הפנים סובל מזה.

נתן צברי: תחום הפרט נפגע אצלנו קשות מאד, אף אחד לא טיפל תחום הפרט בגלל חילופים של מנכ"לים וסמנכ"לים.

דוד אזולאי: אני רוצה להגיד לך, יו"ר ועד העובדים, אני חושב שאי פשר להטיל את כל האשמה רק על שרים, אני חושב שגם אתם כוועדה הייתם צריכים לעשות אולי יותר.

דוד אזולאי: אני כרגע לא ועד עובדים כדי לתת לכם עצות.

עמליה מועלם: אולי להבעיר צמיגים כמו שאמרת קודם.

דוד אזולאי: אני מוכן לתת לכם כמה עצות טובות אם אתם רוצים תבואו אלי אחר כך,כנראה שזו השיטה, מה לעשות?

דוד אזולאי: אבל העוול המתמשך זה לא דבר שנוצר במשך שנה.

נתן צברי: בעשור האחרון הייתה עליה של כמיליון עולים פלוס הגידול הטבעי של מדינת ישראל, משרד הקליטה קיבל בין 90 ל- 100 תקני כוח אדם לצורך עליה, משרד פנים לא קיבל אפילו תקן אחד לצורך זה.

נתן צברי: במשרד הקליטה, אותם עובדים נשארו בתקן של כוח האדם שהיום אנחנו מטפלים בהם במסגרות אחרות לעזור לקבע חלק מהם אבל חלקם כבר 10 שנים עובדים בחוזים ואף אחד לא פוטר בגלל זה שהעליה נעצרה או נפסקה.

דוד אזולאי: לחברי הכנסת אני אומר, אחר כך לנו יש טענות על השירות הלקוי שניתן בלשכת משרד האוכלוסין, אני טוען כנגד האנשים האלה לא פעם ולא פעמיים על שירות גרוע מתחת לכל ביקורת בלשכות למרשם אוכלוסין.

דוד אזולאי: אבל כשאתה רואה את הנתונים פה, אני חושב שצריך להפנות אצבע מאשימה קודם כל לגורמים הנוגעים בדבר, וזה משרד האוצר, נציבות שירות המדינה, שם הבעיה, מפני שלא ייתכן שעובד שיקבל שכר מינימום והשלמת הכנסה, אנחנו נדרוש ממנו גם לתת שירות מעל ומעבר למה שהוא מקבל.

נתן צברי: בנושא של שכר עידוד, שלפו לנו שפן מהכובע לפני כחודש בישיבה אצל הסמנכ"ל שלנו של ועדת מעסיקים שתולה את המשך מתן שכר עידוד או בדיקה של מתן שכר עידוד ביתר יחידות המשרד, בזה שהיא תעשה מדידה מחודשת של שכר העידוד במנהל אוכלוסין.

נתן צברי: אני רוצה להגיד לך אדוני היו"ר, היה לנו סיכום עם הנהלת המשרד שלנו משנת 96, 97, שבו נאמר שהנהלת המשרד, יחד עם האוצר והנציבות יעשו כל אשר לאיל ידם בכדי לפרוס ולקדם את שכר העידוד ליתר יחידות המשרד.

נתן צברי: עד היום לא הוזז שום דבר בנושא הזה ולא נעשה, מעבר לאותם יחידות קטנות שמונות בסך הכל בסדר גודל של בין 50 ל- 100 איש בכל המשרד שלנו, ועדיין גם לגביהם הטיפול לא הושלם מ- 97, והוא נשלם רק בחודש או חודשיים הקרובים הוא יושלם, עדיין לא פתרו את הבעיה.

דוד אזולאי: אני רוצה לשאול את נציגת הנציבות, יש היום הסכמי שכר בין משרדי הממשלה השונים, האם הסכמי השכר האלה מפורסמים או שהם חסויים?

הניה מרקוביץ: הכל מפורסם.

דוד אזולאי: ועד העובדים של משרד הפנים יוכל לבקש את הסכמי השכר שיש בין המשרדים?

הניה מרקוביץ: אין הסכמי שכר למשרדים, יש לפעמים, כמו שסיימנו את הסכסוך של משרד הפנים וחתמנו על סיכום הסכסוך בתוך משרד הפנים, זה לא הסכם שכר אלא סכסוך פנימי בתוך משרד הפנים שבו היו שותפים שלושת הגורמים, נציבות שירות המדינה, הממונה על השכר ואגף התקציבים לגבי סל משאבים במשרד הפנים.

הניה מרקוביץ: בפעם שעברה כשהסתיים הסכסוך, משרד הפנים קיבל באותו סל משאבים תוספת כונניות ועוד.

דוד אזולאי: דברים מהסוג הזה, לא חסויים.

הניה מרקוביץ: לא חסויים, כל משרד יכול לקבל את זה.

נתן שרנסקי: תודה רבה.

נתן שרנסקי: אני מאד שמח לראות כאן את הסמנכ"ל ואת יו"ר הוועד, וכל הצוות, עבדנו תקופה קצרה, אני באמת מצטער שהיא הייתה קצרה, כשנה עבדנו ביחד.

נתן שרנסקי: באמצע הקדנציה של אותה שנה פרצה שביתת העובדים במשרדי הממשלה, ובין היתר גם של מנהל האוכלוסין שנותנים שירות ברשימה ארוכה מאד של שירותים לכל האזרחים.

נתן שרנסקי: אחרי כמה ימים התחילו הטלפונים בנושא אחד, לא מאריכים דרכונים ואנחנו צריכים לנסוע לחו"ל וזה מאד חשוב לנו, יש לנו חופשה בפריז וכו'.

נתן שרנסקי: כל יום היו מתקשרים אנשים עם תפקידים יותר ויותר גבוהים ובסוף התקשר ראש הממשלה.

נתן שרנסקי: התקשר ודרש בצורה חד משמעית שאפעיל את סמכותי ואפסיק את השביתה במנהל האוכלוסין.

נתן שרנסקי: סרבתי לכולם כולל ראש הממשלה.

דוד אזולאי: שלא יעמידו אותך לדין על סירוב פקודה.

נתן שרנסקי: סרבתי בתוקף כי אני, כשר, לא יכולתי לשבת ביחד עם העובדים, אבל נפגשנו כמה פעמים באותם ימים ונתן הבין שאני לא אעשה שום דבר בשביל להחליש אותם.

נתן שרנסקי: אני חושב שזו פשוט בושה וחרפה למדינת ישראל שיש אנשים שעובדים 25 שנים במנהל האוכלוסין ומקבלים 4,500 שקל.

נתן שרנסקי: אם לא הייתי רואה את זה בעצמי ובדקתי בעצמי, לא הייתי מאמין.

נתן שרנסקי: הייתי צריך להסביר פעם לפקידה שלא הבינה את ההבדל בין גיור רפורמי לחתונה רפורמית, שגיור רפורמי לא הופך איש ליהודי, אבל חתונה רפורמית לא מפריעה לו להיות יהודי.

נתן שרנסקי: כאשר התחלתי להסביר פתאום הבנתי שאני דורש ממנה כל כך הרבה, בחורה שמקבלת רק 4,500 שקל ואני דורש ממנה כאילו יש לה לפחות תואר שני.

נתן שרנסקי: בלי להיכנס לפרטים, בגדול, מה שאמר נתן צברי והצוות, הם צודקים.

נתן שרנסקי: כמה דברים סגרנו כאן, הכנו תכנית איך להביא תוספות ושר האוצר שוחט, לפחות הסכים לתכנית אז, אבל אני מבין שעד עכשיו העבירו רק 20% מאותו כסף.

נתן שרנסקי: זה גם לא בסדר כי על זה הייתה חתימה והסכמה של שר האוצר בייגה שוחט.

נתן שרנסקי: גם המצב בין המשרדים אני לא יודע אם זה קרה שיש פערים כל כך גדולים בין משרד למשרד, ואני לא חושב שיש הרבה משרדים במדינת ישראל שיש שם עומד של עבודה וצורך בידע כל כך רחב כמו לפקידה במנהל אוכלוסין.

דוד אזולאי: אולי לאדוני, חבר הכנסת שרנסקי יש עצה מעשית בשבילנו?

דוד אזולאי: כשר לשעבר ומתוך אהדה לרעיון של העובדים.

נתן שרנסקי: אנחנו בעד שוויון והכנסת היא גוף ששומר על דמוקרטיה, דרך משרדי הממשלה לא הצלחנו אז דרך הכנסת נעביר חוק של שוויון של פקידים בין המשרדים.

נתן שרנסקי: צריך להיות שוויון, לא יכול להיות שעבור אותה עבודה איש מקבל פחות זכויות.

מתילדה גרינברג: יש חוק שכר שווה עבודה שווה.

דוד אזולאי: מה שאתה מציע זו הצעה לטווח רחוק, צריך משהו מיידי.

נתן שרנסקי: במיידי, עכשיו יש תקציב, צריך לדאוג שכל מה שהתחייבו בקשר למנהל אוכלוסין שיכניסו לתקציב.

דוד אזולאי: יש לי הצעה במסגרת דיונים על התקציב בוועדת הכספים, אנחנו, אתה כסיעה שלך, ואני כסיעה שלי, ועוד חברים נוספים, נפנה לחברים שבוועדת הכספים, שיקיימו דיונים על תקציב משרד הפנים שהנושא הזה יעלה על שולחן ושם יינתן הפתרון לבעיה הזו.

חנה אורן: צריך דברים מיידיים כרגע.

חנה אורן: חוק זה טוב אבל זה לטווח ארוך.

חנה אורן: לדעתי הפתרון הוא להושיב את האוצר, עם כולם ביחד סביב השולחן ולצאת עם הסכם חתום עם לוח זמנים.

יגאל ביבי: אני שומע את הדברים ואני לא יודע אם זה חלם או שזו המציאות.

יגאל ביבי: לא נתפס לי בראש.

יגאל ביבי: כשהייתי ברשות המבצעת, הייתי מדבר עם הנציבות, הם נתנו לי את ההרגשה שהם לפחות כמו הסגן של אלוהים.

יגאל ביבי: יש להם כללים ואי אפשר לזוז מהכללים ויש שוויוניות ויש קריטיונים ויש נהלים.

יגאל ביבי: הם ממונים על היושר והצדק ומשחקים אותה בראש גדול, מעט סנובים מתנשאים, מרגיזים.

הניה מרקוביץ: אתה לא רוצה שנענה על הדברים שאתה פוגע בנו.

יגאל ביבי: לפני חודשיים, השר ביילין רצה להעביר את אחד העובדים שלי לרבנות הראשית.

יגאל ביבי: הוא היה עוזר, בחור אקדמאי מוכשר.

יגאל ביבי: הנציבות אומרת שהיות ופעם הוא עבד במשרד אמון, אז אי אפשר להעביר אותו, ואתה יושב ומתפוצץ עם הראש היפיוף, וראיתי דברים שאתם עושים, עם כל הכבוד לך ולנציב שלך.

יגאל ביבי: לא האמנתי שזה יכול להיות עד ששמעתי באוזניים שלי.

יגאל ביבי: הם לא משקרים.

יגאל ביבי: יש סוג א' ויש סוג ב'.

יגאל ביבי: איכות הסביבה למשל זה סוג א', משרד הדתות סוג ב'.

הניה מרקוביץ: סליחה?

יגאל ביבי: הייתי במשרד לאיכות הסביבה וראיתי מה התקנים שם ומה התנאים ואיך אחזקות הרכב שם, כמה עובדי קבלן, כמה עובדי תקן, וכמה במשרד הדתות שחצי מהם לא עובדי תקן אלא קבלן.

יגאל ביבי: אל תגידי לי סליחה, אני הקמתי את משרד לאיכות הסביבה ועבדתי במשרד הדתות ואני רואה את התנאים של אלה מול אלה.

יגאל ביבי: סוג א' וסוג ב'.

יגאל ביבי: שיכון זה סוג א', משרד הפנים סוג ב'.

יגאל ביבי: אדוני היו"ר, אני חושב שיש פה מגמה.

מתילדה גרינברג: כדי לחדד את הדברים שלך, יש לי שני תלושי משכורת אחד של איכות הסביבה ואחד של משרד הפנים.

מתילדה גרינברג: משהו במקביל, 17 שנות ותק, הגברת ממשרד הפנים מקבלת 3,200 ברוטו והנטו בבנק זה 2,990 כי היא משלמת מס הכנסת, ביטוח לאומי.

מתילדה גרינברג: לעומת עובד איכות הסביבה, עובד שיש לו תוספת כונניות של 470 שקל.

הניה מרקוביץ: את לא הוגנת זה לא אותו ותק.

מתילדה גרינברג: הוא מקבל 6,678 שקלים, המרכיב של הוותק הוא לא מאד משמעותי, הוא מקבל שעות נוספות כמעט 1100 שקל לעומת איש משרד הפנים שעושה את אותם שעות נוספות ומקבל בערך 221 שקל.

הניה מרקוביץ: אני לא מקבלת את זה כי זו פשוט פרובוקציה.

הניה מרקוביץ: במשרד הפנים את מדברת על עובדת שהיא בדרגה 16 פלוס.

מתילדה גרינברג: אחרי 17 שנה.

יגאל ביבי: הלב רותח, אחרי 17 שנה היא בדרגה 16.

יגאל ביבי: זו חוצפה.

יגאל ביבי: אדוני היו"ר, אני חושב שוועדת הפנים צריכה למחות בתוקף, עם כל הכבוד לנציב ולהניה, שיעשו שם סדר, בלי אפליות, עם קריטריונים שווים לא יכול להיות 600 עובדים בלי אחזקת רכב.

יגאל ביבי: לא יכול להיות דבר כזה.

יגאל ביבי: תפסיקו עם האפליות האלה, איך זה ל- 50% אין אחזקת רכב?

יגאל ביבי: איך הדרגות הנמוכות האלה שאין בשום מקום?

יגאל ביבי: לא יכול להיות דבר כזה.

יגאל ביבי: לא רק שלא נתנו להם דרגות גם דופקים אותם באחזקת רכב.

יגאל ביבי: ועדת הפנים צריכה למחות מחאה קשה ונמרצת ולומר שהעובדים צודקים והנציבות נוהגת איפה ואיפה, אל תתבייש להגיד את דבר הזה.

יגאל ביבי: לישיבה הבאה קוראים לנציב עצמו לדבר על העניין הזה ולהוציא נתונים השוואתיים של משרדי הממשלה ואם נראה שבאמת יש מגמה שמשרדים מסוימים שהם סוג ג אז נתקן את הדברים האלה.

דוד אזולאי: תודה רבה חבר הכנסת יגאל ביבי.

מתילדה גרינברג: אני נציגת ההסתדרות מחזיקת תיק משרד הפנים מנהל מקרקעי ישראל ועבודה ורווחה.

מתילדה גרינברג: הניה, אני מוכנה לעשות אתך ברגע זה הסכם השוואה לעובדי מנהל מקרקעי ישראל.

מתילדה גרינברג: 99% מעובדי מנהל מקרקעי ישראל מקבלים שכר עידוד ביניהם הפרקליטים שזה לא קיים בשום משרד, ביניהם מבקרי הפנים שזה לא קיים בשום משרד.

מתילדה גרינברג: אני אומרת לך כאן, יושב פה יו"ר הוועדה, אני חותמת על הסכם ברגע זה בהקבלה למנהל מקרקעי ישראל.

דוד אזולאי: אולי גברתי תסביר למה עובד במנהל מקרקעי ישראל זכאי לשכר עידוד ועובד של משרד הפנים לא זכאי לשכר עידוד?

הניה מרקוביץ: העובדים במנהל האוכלוסין, שעובדים בלשכות במשרד פנים מקבלים שכר עידוד.

דוד אזולאי: אני יכול לדעת כמה כאלה יש?

הניה מרקוביץ: 400 עובדים.

דוד אזולאי: 400 עובדים מתוך 1380 עובדים מקבלים תוספת שכר עידוד, באמת.

דוד אזולאי: זה נשמע לך רציני.

הניה מרקוביץ: אנחנו מדברים על תפקידים שווים, אני מבקשת להסביר שהעובדים במנהל מקרקעי ישראל, בתפקידים שכאן, שהם מקבלי קהל, כמו שהוזכרו גם העובדים של משרד הקליטה, שעובדים בקליטת העליה , הם באותם דרגות 14- 16.

יגאל ביבי: זה לא יכול להיות דבר כזה.

יגאל ביבי: זו שערוריה.

מתילדה גרינברג: אני יכולה לעשות השוואה ברורה כלפי העובדים של משרד העבודה והרווחה כלפי עובדים של מנהל מקרקעי ישראל מתוך ידע אישי ולא ייתכן שעובדי משרד הפנים יהיו בשולי השכר, הם עושים את העבודה, אנחנו יכולים לבדוק את זה, להוכיח את זה והעובדים האלה ראויים לכל שכר.

דוד אזולאי: אני רוצה את ההתייחסות שלך לגבי שני תלושי השכר שהצגת קודם.

מתילדה גרינברג: אמר כבר חבר הכנסת ביבי, יש כאן איפה ואיפה.

מתילדה גרינברג: יש הסכמים שהם בין הוועדים לבין נציבות שירות המדינה, ויש נושא של כונניות, ויש הסכם של כונניות לעובדי משרד העבודה, למה לא ליישם אותם מיידית לעובדי משרד הפנים, מה הם שונים, הם במרחק גיאוגרפי של 50 מטר בין משרד העבודה והרווחה למשרד הפנים.

דוד אזולאי: אני מבקש ממך פרטים מדויקים, לגבי שני תלושי השכר שהצגת, של המשרד לאיכות הסביבה ומשרד הפנים.

דוד אזולאי: אני מבקש לדעת לגבי המרכיבים, פחות או יותר, של השכר, מדוע הפער כל כך גדול, יש לך הסבר?

מתילדה גרינברג: כי יש להם תוספת של כונניות.

מתילדה גרינברג: הוא מאד משמעותי, יש נושא של שכר עידוד שהוא מאד משמעותי.

דוד אזולאי: בכמה זה מתבטא?

מתילדה גרינברג: בין 40% ל- 50% , לא בשכר עידוד, בשכר עידוד המקסימום זה 25%, בנוסף לשכר עידוד יש אחזקת רכב, כוננויות, אלה מרכיבים נוספים למה שחסר להם.

יעקב ליצמן: למה רק להם?

מתילדה גרינברג: אני רוצה לדבר על הנושא של חצי משרה.

מתילדה גרינברג: בנושא זה יש פגיעה בכבוד האדם כי אם נעבור לסדר היום, אנחנו בעצם פוגעים בחוק.

מתילדה גרינברג: יש הודעת ריענון מפברואר 99 שאומר הנציב בזו הלשון: כאשר עובד משובץ למשרה חלקית אך בפועל מועסק באופן קבוע בשעות עבודה, הרבה מעבר לתקן השעות של משרתו החלקית, עלול הדבר להיתפס בדיעבד מבחינה משפטית כפיקציה.

מתילדה גרינברג: זה מה שנעשה במשרד הזה, זאת ועוד.

מתילדה גרינברג: המשרד או היחידה יחויבו בין השאר לחשב למפרע את זכויותיו של העובד לרבות זכויותיו הסוציאליות כאילו הוא עוסק במשרה מלאה.

מתילדה גרינברג: זה הוציא הנציב בפברואר 99, חלפה כמעט שנה וחצי מאז.

מתילדה גרינברג: המים זורמים, העובדים ממשיכים לעבוד בחצי משרה, ממשיכים להיפגע בתנאים הסוציאליים שלהם ולאף אחד לא אכפת.

מתילדה גרינברג: זה לעבור על החוק.

יהודית נאות: לכם אכפת כי אתם מייצגים אותם.

יהודית נאות: לא יעלה על הדעת "לאף אחד לא אכפת".

מתילדה גרינברג: בנושא של שכר עידוד, לא ייתכן שעובדי משרד הפנים, שעושים את אותה עבודה, עושים את אותה מלאכה לא יהיו שווים.

מתילדה גרינברג: אני לא אומרת יותר מחמת הצניעות, לא ייתכן שהם לא יקבלו שכר עידוד.

מתילדה גרינברג: לאחרונה, עובדי העבודה והרווחה, והניה יודעת את זה, רק לפני חודש הכנסנו את כלל עובדי העבודה והרווחה למסגרת של שכר עידוד.

מתילדה גרינברג: עובד, סליחה שאני נותנת דוגמא את נתן, כי הוא יו"ר הוועדה, אבל יש לו גם כובע אחר, הוא גם עובד במערכת, מקבל, באותם תנאי עבודה, מוגדר באותו תפקיד של נתן, מקבל שכר עידוד, מה הוא שונה מעובד המשרד העבודה והרווחה, בזה שהוא יושב במשרד שהכותרת שלו משרד הפנים?

מתילדה גרינברג: אנחנו יושבים עכשיו בוועדת חריגים, כל הצוות הזה עושים עבודה אנושית, מתייחסים לכל בקשה שמגיעה, המצב קשה, פונים אנשים חולים עם בעיות אמיתיות .

מתילדה גרינברג: ישבנו ביום חמישי עם הנהלת המשרד ואני רוצה לומר לכם שיצאנו בהרגשה קשה.

מתילדה גרינברג: אני לא רואה את סיום העיצומים במשרד הפנים באופק ואם מישהו מכאן לא יקום ויטלטל וינפץ את השקט הזה אז אנחנו צפויים למצב קשה.

מתילדה גרינברג: אל תתייחסו עכשיו לבחירות, תתייחסו למצבים האנושיים שאנו נתקלים בהם ביום יום, אנא ממך, יו"ר הוועדה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: אני חייב לסכם את הדיון, מפני שיש לי ישיבה נוספת, הניה את רוצה להגיב לסיום?

הניה מרקוביץ: אנחנו כמובן נמצא פערי שכר אדירים בשירות המדינה.

הניה מרקוביץ: ההשוואה ההוגנת היא לקחת תפקיד מקביל בכל משרד ולהשוות.

הניה מרקוביץ: זה לא הוגן להביא לכן נתוני שכר של מנהל אגף במשרד אחד, ומקבל קהל במשרד אחר, ולהשוות בין השכר שלהם.

הניה מרקוביץ: כאשר נשווה שני תלושי משכורת כאלה, נמצא תמיד פערי שכר.

הניה מרקוביץ: אני מבקשת, שאם אנחנו רוצים לראות נתוני אמת, יוצגו תלושים של בעלי תפקידים מקבילים.

דוד אזולאי: אני מצפה שאתם כנציבות תעשו את זה, תציגו את זה כאן בוועדה, את הנתונים הללו כפי שעובדי משרד הפנים עשו.

יעקב ליצמן: את מרגישה שיש פער במשכורת?

נתן צברי: לא פעם ולא פעמיים ישבנו עם אנשי הנציבות, הם בעצמם הודו, ואני רוצה לשמוע שהם מכחישים כאן, הפער בינינו לבין משרדים אחרים, ברמת הדרגות, היא יחסית נמוכה משום שהטיפול בתחום הפרט אצלנו במשרד הוזנח בשנים האחרונות, ואמרה את זה גם מירי יוגב.

נתן צברי: כבר מזה נובע פער השכר, אז מה היא באה ואומרת משהו אחר.

נתן צברי: הם הרי מודים בעצמם שיש פער בדרגות ביננו לבין משרדים אחרים בגלל הזנחה של המשרד וגם של הנציבות, הם מודים בעצמם, אני כבר לא מדבר על מרכיבי השכר האחרים,

נתן צברי: שאנחנו לוקים בחסר לעומת משרדים אחרים והבאנו בפניך את הרשימה והיא ארוכה.

שלמה דולברג: מילה נוספת בשם הנהלת המשרד, כאשר משווים בין שכר כולל של עובד בין משרד למשרד, צריך גם לקחת בחשבון את מכסת המשאבים שישנה למשרד.

שלמה דולברג: כאשר מדברים על שכר, מדברים גם על שעות נוספות, על תקני רכב, על כונניות.

שלמה דולברג: אם אתה רוצה לעשות השוואה נבונה בין משרד למשרד, תבדוק גם כמה מכסת המשאבים הכללית שיש למשרד הזה מאגף תקציבים של האוצר, כיד המשרד הזה, על פי קריטריונים שלו מחלק אותם בין העובדים.

דוד אזולאי: זו הבעיה של העובד?

מרינה סולודקין: זו בעיה של המעביד.

יהודית נאות: זה נכון גם לגבי הבכירים

דוד אזולאי: אל תיכנסי לבכירים, אני מדבר כרגע על השכבה הבינונית של עובדי המשרד.

מתילדה גרינברג: יש 575 עובדים עד דרגה 16

דוד אזולאי: מדברים פה על למעלה מ- 50% מעובדי משרד הפנים מקבלים השלמת הכנסה.

מרינה סולודקין: אותו דבר במשרד הקליטה ואני חושבת שזה כל כך לא צודק, שבקליטה ורווחה מקבלים פחות.

מרינה סולודקין: אני חושבת שזה מיושן מאד וזה עיוות.

דוד אזולאי: חבל על הויכוח הזה, אני מאד מקווה שזה גירה אתכם להמשיך את הדיונים ביניכם ולגמור את זה כדי שלא נתכנס עוד פעם כאן בוועדה.

מתילדה גרינברג: הבעיה שהגירוי הוא חד צדדי.

שלמה דולברג: מה שאני רוצה עוד להגיד בשם הנהלת המשרד, אנחנו ממשיכים את המשא ומתן, אנחנו שומרים כמה שיותר משאבים לצורך המשא ומתן הזה, כבר הערב יש לנו ישיבה יחד עם האוצר ועם נציבות שירות המדינה, חלק מהדברים שנאמרו כאן יעלו בשם הנהלת המשרד ואני מקווה שהצדים בסופו של דבר יגיעו להבנה לטובת כל עם ישראל.

מרינה סולודקין: אולי נתמוך בשם הוועדה.

דוד אזולאי: הוועדה מביעה מחאתה על כך שיש פערים ואפליה לרעה של עובדי משרד הפנים לעומת משרדי הממשלה האחרים.

דוד אזולאי: חברי הוועדה שמעו בצער רב על תנאי השכר הקשים של עובדי משרד הפנים לעומת משרדי ממשלה אחרים.

דוד אזולאי: הוועדה תומכת במאבקם של עובדי משרד הפנים ופונה לנציבות המדינה, למשרד האוצר, להנהלת משרד הפנים, להיכנס לדיון רציני לאלתר עד לפתרון.

דוד אזולאי: הוועדה תקיים דיון חוזר בימים הקרובים בהשתתפות נציבות שירות המדינה, משרד האוצר, והיא דורשת נתונים השוואתיים בין עובדי המשרדים השונים, נעמוד על כך, ואני מבקש שנציב שירות המדינה יציג כאן נתונים.

דוד אזולאי: אני רוצה לדעת מה קורה באמת, ואיך ייתכן שיש פערים כאשר משרד אחד מקבל תוספות כאלה ואחרות ומשרד אחר במשך 18 שנה לא משתנה.

דוד אזולאי: כולם אומרים שזה בניגוד לחוק ובניגוד להוראות, אבל הדבר הזה מתבצע למרות הכל.

יעקב ליצמן: צריך להגיד שאנחנו רוצים שתוך יומיים יביאו את הנתונים.

דוד אזולאי: הוועדה תיזום חקיקה להשוואת שכר בין משרדי הממשלה השונים.

דוד אזולאי: זו הצעה לטווח רחוק, זה כרגע לא יפתור בעיה.

דוד אזולאי: אני כרגע מאפשר לכל הצדדים להיכנס לדיון, אני גם אדבר עם מנכ"ל משרד הפנים ואבקש ממנו להיכנס לעובי הקורה בנושא הזה.

דוד אזולאי: אני מאד מקווה שלא נצטרך שבוע הבא דיון, אבל בכל מקרה נקבע ששבוע הבא יהיה דיון.

דוד אזולאי: היה והגעתם להבנה והכל בא על מקומו שלום, זה מה שאנחנו רוצים, אם לא אני דורש שנציבות שירות המדינה, ומשרד האוצר, ומשרד הפנים יופיע פה בוועדה ויציגו לנו את הנתונים איך ייתכן ש- 50% מעובדי משרד הפנים מקבלים שכר מינימום והשלמת הכנסה.

דוד אזולאי: לא רוצה כרגע לחזור על הדברים אבל ני חושב שזה עשוק עובדים כאשר מאלצים עובד לעבוד שעות נוספות מעבר למשרה וביותר מחצי משרה בשעות נוספות, זה לעשוק עובד.

מרינה סולודקין: חשבתי שיש לנו מנכ"ל של משרד ראש ממשלה, לחשוב על רפורמה אדמניסטרטיבית, היא מאד חשובה, זה לא רק משרד הפנים.

יהודית נאות: אבל זה לא נושא של ועדת הפנים.

יהודית נאות: זה כבר יעבור לכספים.

דוד אזולאי: חברת הכנסת סולודקין מעלה בעיה ויכול להיות שזה לא המקום, צריך להביא את זה, אם יש כאלה פערים, אני חושב שוועדת הכספים צריכה לדון בזה.

יהודית נאות: אני מציעה שיביאו לנו טבלא של תפקידים זהים, לא רק תפקיד אחד שימצאו, שורה של 10 תפקידים.

דוד אזולאי: ביקשתי נתונים השוואתיים.

הניה מרקוביץ: הצגתי קודם משרדים בנושאי מקבלי קהל, משרדים אלה לפי מיטב ידיעתי, התנאים שווים.

הניה מרקוביץ: זה משרד התחבורה ועוד.

דוד אזולאי: נשמח אם תציגי בפנינו את הנתונים כפי שעשתה מתי שהביאה שני תלושי שכר.

דוד אזולאי: אני בטוח שם יסכימו, ואם הם טעו הם יודו שטעו.

דוד אזולאי: תודה רבה לכולם.