ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 164, 2000-10-04 11:00

דוד אזולאי: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים בנושא הצעת חוק הרשויות המקומיות, תיקוני חקיקה, שלילת הזכות להיבחר ולכהן בשל עבר פלילי, של חברת הכנסת יהודית נאות וחברי כנסת נוספים.

סיגל קוגט: הצעה לסדר, עברנו על הנוסח הקודם מכיוון שגילינו בו טעויות, אחר כך התקבל חוק יסוד: הכנסת, אושר חוק הבחירות בוועדת החוקה, ולכן עשינו התאמת נוסח, הבאנו נוסח שהרעיונות נשארו אותם רעיונות, אני אסביר סעיף סעיף היכן יש תיקוני נוסח.

דוד אזולאי: ישנם רק תיקוני נוסח?

סיגל קוגט: תיקוני נוסח ותיקונים של חללים שראינו, שבניגוד למה שהתכוונו בפעם הקודמת, הנוסח הקודם לא כלל את כל הסיטואציות.

סיגל קוגט: אם אדוני מקבל זאת, נעבור על הנוסח שלנו ואני אציין בכל מקום היכן ישנו שינוי.

דוד אזולאי: מישיבות קודמות למדתי שאין ויכוח על הצעת החוק וההצעה מקובלת על חברי הוועדה שהשתתפו בדיונים, פרט לחבר הכנסת בוים שטרם הספיק להשתתף בישיבות הוועדה בנושא הזה.

דוד אזולאי: לכן, נעבור על כל סעיף בהצעה ואם יש שינויים, נשמע את הערותייך.

טמיר שאנן: "הצעת חוק הרשויות המקומיות (תיקוני חקיקה) (שלילת הזכות להיבחר ולכהן בשל עבירה שיש עמה קלון(, התשס"א-2000".

יהודית נאות: שמתם לב, שההצעה המקורית דיברה על שלילת הזכות להיבחר בשל עבר פלילי, וההצעה הנוכחית מדברת על שלילת הזכות להיבחר בשל עבירה שיש עמה קלון, וזה נכון יותר.

דוד אזולאי: מה ההבדל?

יהודית נאות: לא כל עבר פלילי צריך למנוע את הזכות להיבחר, רק עבירה שיש עמה קלון.

סיגל קוגט: שיניתי את שם החוק.

איוב קרא: למה שלא לשלול את זכות הבחירה על כל עבירה?

סיגל קוגט: יש מדינות בעולם ששוללות את הזכות לבחור, אצלנו זה לא מקובל.

איוב קרא: אני מציע לשלול את זכות הבחירה מכל מי שעבר עבירה ביטחונית.

יהודית נאות: אי אפשר לשלול זכות לבחור, אתה בקושי יכול לשלול את הזכות להיבחר וגם זה מוגבל מאוד.

דוד אזולאי: עבירה ביטחונית היא עבירה שיש עמה קלון?

יהודית נאות: לא.

סיגל קוגט: עד התיקון שעבר בחוק יסוד: הכנסת, השלילה של הזכות להיבחר הייתה רק לגבי עבירות ביטחוניות מסוימות.

דוד אזולאי: אני חושב שהערתו של חבר הכנסת קרא היא במקומה, זה חומר להצעת חוק.

טמיר שאנן: "תיקון חוק הרשויות המקומיות (בחירות).

טמיר שאנן: 1.

טמיר שאנן: בחוק הרשויות המקומיות (בחירות), התשכ"ה – 1965 (להלן – חוק הבחירות) בסעיף 1, אחרי ההגדרה "מפלגה" יבוא: "יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית" – יושב ראש הוועדה המרכזית לכנסת ולראש הממשלה שנבחר לפני סעיף 17 לחוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה (נוסח משולב), התשכ"ט – 1969.

טמיר שאנן: בסעיף 7 – האמור בו יסומן "(א)", ובו, ברישא, במקום "כל אלה" יבוא: "הוראות סעיף קטן זה ובכפול להוראות סעיף קטן (ב)".

טמיר שאנן: פסקה (6) – תמחק.

טמיר שאנן: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) אינו זכאי להיכלל ברשימת מועמדים ולהיבחר חבר מועצה מי שנידון בפסק דין סופי לעונש מאסר בפועל לתקופה העולה על שלושה חודשים וביום הגשת רשימת המועמדים טרם עברו שבע שנים מהיום שגמר לשאת את עונש המאסר בפועל, אלא אם כן קבע יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית, כי אין עם העבירה שבה הורשע, בנסיבות העניין, משום קלון".

סיגל קוגט: השינוי הראשון שביקשנו לעשות זהה למה שהתקבל בוועדת החוקה.

סיגל קוגט: בנוסח הכחול היה כתוב, שיושב ראש ועדת הבחירות המרכזית יכול להחליט אם יש קלון עם העבירות במצטבר.

סיגל קוגט: עבירה ועבירות מבחינת חוק הפרשנות, יחיד ורבים, זה כלול ממילא.

סיגל קוגט: לגבי עבירות במצטבר, אנחנו מבקשים שזה יהיה בדיוק כמו שנקבע בחוק הבחירות לכנסת.

סיגל קוגט: יכולה להיות גם בעיה אמיתית לומר עבירות במצטבר במובן הזה, שאם יש למשל מספר עבירות תעבורה ואין קלון עם אף אחת מהן, האם מישהו שעשה שתי עבירות תעבורה וכל אחת מהן היא לא עם קלון, זה יהפוך זאת לקלון?

סיגל קוגט: אנחנו חושבים שזה לא ראוי, כמו כן, ראוי לשמור על אחידות עם מה שמקובל בכנסת.

יהודית נאות: מקובל.

זאב בוים: אתם כותבים: לפסק דין סופי, לעונש מאסר בפועל לתקופה העולה על שלושה חודשים.

זאב בוים: מה לגבי עבודות שירות?

סיגל קוגט: זה כולל.

סיגל קוגט: לפי חוק העונשין, מאסר בפועל כולל הכל.

טמיר שאנן: "מאסר בפועל" – סך כל תקופות המאסר בפועל שעל הנידון לשאת ברצף אחד, לרבות מאסר על תנאי שהופעל, אף אם הוטלו בגזרי דין שונים".

טמיר שאנן: "עבירה" – כל אחת מהעבירות שעליהן נדון לעונש של מאסר בפועל.

טמיר שאנן: (ג) מועמד ברשימת מועמדים שנידון למאסר כאמור בסעיף קטן (ב) ופסק הדין נעשה סופי אחרי הגשת רשימת המועמדים ולפני שהחל לכהן כחבר המועצה, דינו כדין מי שהתפטר מרשימת המועמדים שבה כלול שמו, אלא אם כן קבע יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית שאין עם העבירה או העבירות שבהן הורשע, בנסיבות העניין, משום קלון".

סיגל קוגט: כאן עשינו שינוי, תראו זאת בכל הסעיפים לאחר מכן.

סיגל קוגט: המודל הנכון בעינינו – וזה גם המודל שנקבע בבחירות לכנסת – שיראו אותו כמי שמתפטר ולא ימחקו את שמו.

סיגל קוגט: עובדה שהשתמשנו במודל שלמחוק את שמו אילץ אותנו לחלק את הסעיפים לפי תקופות.

סיגל קוגט: מה קורה אם מישהו כבר נבחר ופתאום מוחקים את שמו?

סיגל קוגט: להתפטר אפשר בכל עת, גם מי שכבר נבחר וטרם החל לכהן, גם מי שכבר החל לכהן, גם מי שהוא רק מועמד, הוא יכול להתפטר.

סיגל קוגט: אנחנו הולכים על השיטה שייראו אותו כמי שמתפטר, זה יפשט לנו את החלוקה לזמנים.

סיגל קוגט: נחלק זאת לשתי תקופות, אם הוא נדון בפסק דין סופי לפני הגשת רשימת המועמדים, הוא צריך להצהיר על כך, אבל אם פסק הדין סופי לאחר הגשת רשימת המועמדים, כבר לא אכפת לי אם זה יום אחרי הגשת רשימות המועמדים, יום לפני הבחירות או יום אחרי הבחירות.

יהודית נאות: נכון, רואים אותו כמתפטר, למה לא חשבנו על זה קודם?

סיגל קוגט: כי עבדנו בלחץ.

זאב בוים: אם פסק הדין ניתן לאחר הגשת הרשימות ותאריך הבחירות בעיצומו, מה קורה?

יהודית נאות: רואים אותו כמתפטר.

סיגל קוגט: על פי בקשת ועדת החוקה, הוספנו לסעיף קטן (ד) את עניין הבחירות לכנסת.

סיגל קוגט: הרעיון שבו, שאם בית המשפט קבע קלון, נניח שהאיש חבר כנסת ועכשיו רוצה לרוץ לראש רשות, בית המשפט חייב לקבוע אם יש קלון ולא צריך לרוץ לשופט, בית משפט קבע על פי דין.

סיגל קוגט: אם האיש מכהן היום בתפקיד שעל פי דין בית משפט חייב לקבוע קלון ואחר כך הוא רוצה להיבחר לתפקיד אחר, אז לא צריך לרוץ לוועדת הבחירות.

טמיר שאנן: "(ד) קביעת יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לפי סעיפים קטנים (ב) ו- (ג) לא תידרש אם קבע בית המשפט, לפי דין, כי יש עם העבירה, בנסיבות העניין, משום קלון".

דוד אזולאי: במשך כמה זמן נושא האיש את הקלון?

יהודית נאות: שבע שנים.

טמיר שאנן: "(3) אחרי סעיף 7 יבוא: החלטת יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית – 7א.

טמיר שאנן: לעניין אי הכללת שמו של מועמד ברשימת מועמדים ולעניין ראייתו כמי שהתפטר לפי סעיף 7, יחולו הוראות אלה: מועמד יגיש לפקיד הבחירות יחד עם כתב ההסכמה הצהרה לעניין סעיף 7(ב).

טמיר שאנן: (א) מועמד או מי שרוצה להיות מועמד שהורשע כאמור בסעיף 7(ב) ומבקש כי יושב ראש הוועדה המרכזית יחליט כי אין עם העבירה שבה הורשע משום קלון, יגיש ליושב ראש הוועדה בקשה בצירוף כתב האישום, פסק הדין וכל חומר אחר הנוגע לעניין, לא יאוחר מהיום ה-32 שלפני יום הבחירות".

זאב בוים: מה זאת אומרת, יום ה-32 שלפני הבחירות?

סיגל קוגט: יום אחד לפני הגשת הרשימות.

זאב בוים: יש עם זה בעיה, אם אנחנו מאפשרים זאת עד יום אחד לפני הגשת הרשימות, כמה זמן יש ליושב ראש הוועדה לבדוק זאת?

סיגל קוגט: עשרה ימים.

טמיר שאנן: זה כתוב בסעיף הבא.

טמיר שאנן: "(ב) החלטת יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית תהיה סופית.

טמיר שאנן: ההחלטה המנומקת תימסר לפקיד הבחירות לא יאוחר מהיום ה-12 שלפני יום הבחירות.

טמיר שאנן: (3) (א) נידון מועמד למאסר בפועל כאמור בסעיף 7(ב) ופסק הדין נעשה סופי בתקופה שבין יום לאחר הגשת רשימת המועמדים ועד ערב יום תחילת כהונתו כחבר המועצה, יודיע על כך ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית, ואם ביקש מהיושב ראש לקבוע כי אין עם העבירה שעליה נידון משום קלון, יגיש בקשה כאמור בפסקה 2(א).

טמיר שאנן: הבקשה, ההודעה וכל חומר אחר הנוגע לעניין יוגשו ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית בתוך 7 ימים מיום שפסק הדין נעשה סופי.

טמיר שאנן: לא הגיש בקשה, דינו כדין מי שהתפטר מיום ההודעה אף אם נבחר ואף אם החל לכהן".

סיגל קוגוט: עשינו כאן שינוי קטן כי בנוסח הקודם היה חלל, הוא התחשב רק במועד מי שנדון ולא במועד שבו פסק הדין נעשה סופי, מה שחשוב הוא מתי פסק הדין נעשה סופי.

סיגל קוגוט: יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית דן בפסקי דין סופיים עד שהוא מתחיל לכהן, לעומת זאת, פקודת העיריות תיפסק עם פסקי דין שנעשו סופיים לאחר מכן.

טמיר שאנן: "(ב) יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית ייתן את החלטתו בתוך 10 ימים מיום הגשת הבקשה והחלטתו תהיה סופית.

טמיר שאנן: החליט היושב ראש לדחות את הבקשה, יורה על פרסום בדרך שיקבע".

סיגל קוגוט: כאן העיר משרד הפנים בצדק, שאת הסיפא על הפרסום נמחק כי בסעיף קטן (ג) אנחנו מציינים שיהיה פרסום ברשומות.

טמיר שאנן: "(ג) החליט היושב ראש לדחות את הבקשה, דינו של המועמד כדין מי שהתפטר מיום מתן ההחלטה אף אם נבחר ואף אם החל לכהן.

טמיר שאנן: על החלטת היושב ראש תפורסם הודעה ברשומות".

סיגל קוגוט: כאן אנחנו מוסיפים: תפורסם הודעה בכל דרך שתיקבע וכן ברשומות.

זאב בוים: אני לא מבין, איך יכול להיות, שההחלטה הגיעה אחרי שהאיש נבחר?

סיגל קוגוט: אנחנו מדברים על מצב של אדם שהוא נדון ופסק הדין נהיה סופי, יכול להיות שהוא נדון יומיים אחרי הבחירות והוא עוד לא התחיל לכהן.

זאב בוים: זאת אומרת, שאנחנו לא יכולים לכפות על בית המשפט את לוח הזמנים.

סיגל קוגוט: בינתיים הוא ממשיך לכהן עד שהשופט מחליט.

זאב בוים: זה ההבדל בין בית המשפט לבין ההחלטה של יושב ראש ועדה.

טמיר שאנן: "(4) נוכח פקיד הבחירות בהתאם לראיות שהובאו לפניו להנחת דעתו שמועמד נידון למאסר בפועל כאמור בסעיף 7(ב), ולא הצהיר על כך לפי פסקה (1) או לא הודיע על כך לפי פסקה (3), ידרוש פקיד הבחירות מן המועמד כי יגיש לו תצהיר לעניין סעיף 7(ב)".

טמיר שאנן: "(4) בסעיף 93ב, הפסקה החל במילים "לפי חוק הבחירות" עד התשכ"ט-1969 – תימחק".

יהודית נאות: באיזה חוק?

סיגל קוגוט: בחוק הבחירות.

איילת פישמן: בסעיף 41א(א) לחוק הבחירות נאמר כך: "לא יישאר פקיד הבחירות מועמד פלוני, מספר המועמדים שבאותה רשימה.

איילת פישמן: ..., לא יהיה בלבד כדי לפסול את הרשימה".

איילת פישמן: אנחנו מבקשים להבהיר, שגם אם מועמד נפל בגלל הקלון, הרשימה לא תיפסל.

איילת פישמן: על פי החוק, רשימת מועמדים חייבת לכלול לפחות שליש ממספר המועמדים לבחירה.

איילת פישמן: אם מלכתחילה הגשתי פחות משליש, הרשימה פסולה, אם הגשתי מספיק ובדרך נפסלו מועמדים, הרשימה עוברת פרט לנפסלים.

סיגל קוגוט: סעיף 41א(א), אחרי המילים: לא אישר פקיד הבחירות מועמד פלוני, יבוא: או שיושב ראש הוועדה המרכזית דחה בקשת מועמד לפי סעיף 7 (א) רבתי.

סיגל קוגוט: כלומר, גם זה לא יביא לפסילת הרשימה.

טמיר שאנן: "תיקון פקודת העיריות.

טמיר שאנן: 2.

טמיר שאנן: בפקודת העיריות – בסעיף 120, במקום פסקה (8) יבוא: (8) מי שהורשע בפסק דין סופי, בין אם העבירה נעברה בזמן שהיה חבר המועצה ובין אם העבירה נעברה לפני כן, ובלבד שפסק הדין נעשה סופי לאחר שהחל לכהן, וקבע בית המשפט שיש בעבירה משום קלון.

טמיר שאנן: (9) מי שנידון למאסר כאמור בסעיף 7(ב) לחוק הבחירות ולא הגיש הצהרה, או לא הצהיר אמת או לא הגיש בקשה לפי הוראות סעיף 7(א).

טמיר שאנן: "

סיגל קוגוט: הצעת החוק הכחולה כללה את סעיף 9 הקודם, שעכשיו נכלל בחוק הרשויות המקומיות.

זאב בוים: בפקודת העיריות, סעיף 120, פסקה 8 מפרטת את כל אלה שלא יכולים לכהן?

טמיר שאנן: רק עבירה עם קלון.

טמיר שאנן: "(2) אחרי סעיף 120 יבוא: 120א.

טמיר שאנן: קביעת קלון על ידי בית המשפט – גזר בית המשפט את דינו של חבר מועצה בשל עבירה פלילית, בין אם העבירה נעברה או ההרשעה הייתה בזמן שהיה חבר המועצה ובין אם לפני כן, יקבע בית המשפט בגזר הדין אם יש בעבירה שעברה משום קלון.

טמיר שאנן: החלטת בית המשפט לעניין הקלון ניתנת לערעור כאילו הייתה חלק מגזר הדין.

דוד אזולאי: בזמן הערעור הוא ממשיך לכהן כראש רשות?

זאב בוים: בוודאי.

סיגל קוגוט: ישנו סעיף אחר, שהחלטתם על השעיה, אחר כך נגיע לזה.

אמנון זך: דהיינו, אתם משעים אותו בתקופת הערעור עד שיקבל את פסק הדין הסופי.

סיגל קוגוט: נכון.

יהודית נאות: על זה צריך לקיים דיון, אמרנו שנחליט על זה היום.

טמיר שאנן: "(2) לא קבע בית המשפט כאמור, או שחבר המועצה החל לכהן בין מועד גזר הדין לבין המועד בו פסק הדין נהיה סופי, רשאי היועץ המשפטי לממשלה או נציגו, כל עוד פסק הדין לא הפך סופי, לפנות לבית המשפט ולבקשו לקבוע אם יש בעבירה משום קלון.

טמיר שאנן: הבקשה תוגש לבית המשפט שנתן את גזר הדין ואם הוגש ערעור, לבית המשפט שלערעור.

טמיר שאנן: (3) מזכירות בית המשפט תמציא עותק מפסק הדין או מהחלטת בית המשפט, לפי העניין, למזכיר הרשות המקומית ולשר הפנים.

טמיר שאנן: (3) בסעיף 123א, בסופו יבוא: על אף האמור בסעיפים קטנים (א) עד (ג), מי שפסול לכהן לפי סעיף 120(8), תיפסק חברותו במועצה מיום שפסק הדין נעשה סופי.

טמיר שאנן: על מי שפסול לכהן לפי סעיף 120(9) יחולו הוראות סעיפים קטנים (א),(ב) ו-(ג)(2), ואם הגיש בקשה לביטול ההודעה לפי סעיף קטן (ג)(1) יושעה מחברותו במועצה עד להחלטת בית המשפט בבקשה".

יהודית נאות: עכשיו יבוא סעיף ההשעיה.

דוד אזולאי: בזמנו הנושא הזה עמד לויכוח בוועדה, השאלה שנשאלה, אם יתברר שראש הרשות או נבחר ברשות המקומית - - -

סיגל קוגוט: היום יש הבדל בין חבר מועצה לבין ראש רשות, אם לא תתקנו היום מאומה, ראש רשות מושעה, חבר מועצה לא קובעים עליו שום השעיה.

דוד אזולאי: ויש אפשרות שהוא יחזור אחר כך לתפקידו?

יהודית נאות: כן, ואותו דבר אני רוצה שיחול על חבר מועצה.

דוד אזולאי: אנחנו פועלים באותה נוסחה, כאשר ראש רשות וגם חבר מועצה זוכו בתקופת ההשעיה, הם חוזרים חזרה לתפקידם.

דוד אזולאי: מה קורה אם בזמן ההשעיה נסתיימה הקדנציה?

דוד אזולאי: אנחנו לא יודעים כמה זמן אורך המשפט, הדרך ארוכה במערכת בתי המשפט, הדיון יכול להתמשך כשלוש או ארבע שנים, הציבור בחר בו, בינתיים הוא מושעה והקדנציה נסתיימה.

סיגל קוגוט: על חבר מועצה זה פחות בעייתי.

דוד אזולאי: לדעתי הבעיה חמורה יותר כאשר זה נוגע לראש רשות.

דוד אזולאי: המשפט שלו מתנהל ארבע שנים, הקדנציה נסתיימה והוא בעצם זוכה, מה קורה, הוא הפסיד את הכהונה?

יגאל ביבי: אני חושב שהכרחי מאוד לבצע את ההשעיה מסיבה אחת, חבר מועצת עיר שיודע שיש לו עבירה עם קלון והוא הולך הביתה, הוא יעדיף לבקש ערעור על מנת להרוויח כמה חודשים.

דוד אזולאי: צריך להחיל את החוק גם על חברי המועצה.

יהודית נאות: נכון, אתה יוצא מהרשות עד שתזוכה, בינתיים הבא בתור ימלא את התפקיד.

זאב בוים: אני מקווה שהחוק מבהיר את רציפות הזכויות כמו פנסיה וכו'.

דוד אזולאי: מה קורה בתקופה ההשעיה, הוא מקבל שכר?

יהודית נאות: עובד רשות שמושעה מקבל 50% מהשכר, דין עובדי עירייה כדין עובדי מדינה.

דוד אזולאי: אני מבקש לבדוק, עובד בשכר, בתקופת ההשעיה, האם הוא מקבל מחצית ממשכורתו או שלא מקבל מאומה?

דוד אזולאי: שנית, נשאלה כאן שאלה לגבי חבר הכנסת בוים, במקרה והוא זוכה, האם זכויותיו נשמרות בתקופת ההשעיה?

דוד אזולאי: במידה והוא לא זוכה, אין ויכוח על כך.

סיגל קוגוט: נבדוק זאת.

דוד אזולאי: אם זה לא מופיע בחוק, אני מבקש להכניס זאת.

יהודית נאות: אני לא מציעה להכניס זאת בחוק הזה מכיוון שזה צריך להופיע בפקודת העיריות בתנאי השכר.

יהודית נאות: שר הפנים מפרסם את הדברים, זה צריך להיות בתקנות של שר הפנים.

אמנון זך: אפשר להוסיף סעיף: בזמן ההשעיה, תנאי השכר - - -

יהודית נאות: אני לא עוסקת בשכר.

יהודית נאות: איך נקבע שכר של ראש רשות?

יהודית נאות: יש ספר שלם על שכר ראשי ערים וסגנים, מה קורה בחל"ת, במחלה וכו', זה לא המקום.

זאב בוים: אם זה קיים בחוק, צריכה להיות לזה התייחסות.

סיגל קוגוט: נבדוק זאת.

אמנון זך: כאשר ראש רשות מושעה, לא נכנס מחליף שימלא את תפקידו.

סיגל קוגוט: קבענו הוראות בעניין, מייד נגיע לזה.

טמיר שאנן: "123ב.

טמיר שאנן: הוראות לעניין השעיה – קבע בית המשפט לפי סעיף 120א שיש בעבירה משום קלון, יושעה חבר המועצה מכהונתו עד למתן פסק דין סופי בעניינו.

טמיר שאנן: הושעה חבר מועצה לפי סעיף קטן (א) או לפי סעיף 123א(ה), יחולו הוראות סעיף 125.

טמיר שאנן: חזר חבר המועצה למלא את משרתו לאחר שזוכה בערעור או לאחר שקבע בית המשפט כי אין בעבירה משום קלון, או לאחר שהחליט בית המשפט שלא נתקיימה עילת הפסול לפי סעיף 120(9), יחדל לכהן האחרון שנהיה לחבר המועצה מתוך רשימת המועמדים, ולא תיפגע בשל כך בלבד זכותו של האחרון לשוב ולהיות לאחר מכן חבר מועצה מכוח הוראות סעיפים קטנים (א) או (ב)".

אמנון זך: מתי יחדל לכהן?

זאב בוים: מהרגע שיש פסק דין סופי.

אמנון זך: הוא צריך להתפטר?

זאב בוים: לא.

זאב בוים: כתוב: חזר חבר המועצה למלא את משרתו לאחר שזוכה בערעור.

דוד אזולאי: חבר המועצה שנכנס לכהן במקום הנאשם, בינתיים הנאשם זוכה, זה שמחליפו באופן אוטומטי חדל מלכהן?

זאב בוים: כן, זה הסעיף.

טמיר שאנן: "(5) בסעיף 125(א), אחרי "שחדל מכהונתו" יבוא "או פקעה כהונתו".

דוד אזולאי: מה ההבדל?

סיגל קוגוט: בגלל שהשימוש כל הזמן הוא במינוח: פקע, פקע, רצינו שיהיה ברור שהסעיף חל גם על חדל, גם על פקע, שלא ישאלו אחר כך מה זה חדל.

טמיר שאנן: "תיקון חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם) – 3.

טמיר שאנן: בחוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), התשל"ה-1975 – בסעיף 7(ב)(1), אחרי "סעיפים 6", יבוא: "7, 7א".

טמיר שאנן: בסעיף 20, במקומו יבוא: "פקיעת כהונה והשעיה מחמת קלון – 20.

טמיר שאנן: (א) הורשע ראש רשות בעבירה פלילית בין אם העבירה נעברה או ההרשעה הייתה בזמן שהיה ראש רשות ובין אם לפני כן ובלבד שגזר הדין ניתן לאחר שהחל לכהן, יקבע בית המשפט בגזר הדין אם יש בעבירה שעבר משום קלון.

טמיר שאנן: (ב) החלטת בית המשפט לעניין הקלון ניתנת לערעור כאילו הייתה חלק מגזר הדין.

טמיר שאנן: (ג) לא קבע בית המשפט כאמור בסעיף קטן (א) או שראש הרשות החל לכהן בין מועד גזר הדין לבין המועד בו פסק הדין נעשה סופי, רשאי היועץ המשפטי לממשלה או נציגו, כל עוד פסק הדין לא נעשה סופי, לפנות לבית המשפט ולבקשו לקבוע אם יש בעיברה משום קלון.

טמיר שאנן: הבקשה תוגש לבית המשפט שנתן את גזר הדין ואם הוגש ערעור, לבית המשפט לערעור.

טמיר שאנן: (ד) מזכירות בית המשפט תמציא עותק מפסק הדין או מהחלטת בית המשפט, לפי העניין, למזכיר הרשות המקומית ולשר הפנים.

טמיר שאנן: (ה) כהונתו של ראש הרשות תפקע מיום שפסק הדין נעשה סופי.

טמיר שאנן: (ז) ראש רשות שהורשע כאמור בסעיף 7(ב) לחוק הבחירות ולא הגיש הצהרה או לא הצהיר אמת או לא הגיש בקשה כאמור בסעיף 7א לחוק הבחירות, תפקע כהונתו ויחדל לכהן כראש רשות.

טמיר שאנן: הודעה בדבר פקיעת כהונה כאמור תשלח לראש הרשות על ידי השר ויחול סעיף 123א(ג) לפקודת העיריות בשינויים המחוייבים, ואם הגיש בקשה לביטול ההודעה לפי סעיף 123א(ג)(1) האמור, יושעה מחברותו במועצה עד להחלטת בית המשפט בבקשה.

טמיר שאנן: (ח) פקעה כהונתו של ראש רשות לפי סעיף זה, יהיה לו ממלא מקום לפי סעיף 27 עד הבחירות המיוחדות.

טמיר שאנן: "

סיגל קוגוט: הסגן ימלא את מקומו על לבחירות המיוחדות, זה רק 60 יום.

סיגל קוגוט: בדיון הקודם קבענו, שאם מדובר בזמן קצר, הסגן ימלא את התפקיד, אם מדובר בזמן ארוך, המועצה תבחר כי היא משקפת את יחסי הכוחות בציבור.

זאב בוים: מה זה זמן קצר, 60 יום?

סיגל קוגוט: נכון.

זאב בוים: אם ראש רשות פרש מסיבה כלשהי – נעזוב את עניין הקלון – נניח שהוא חלה במחלה אנושה, מה קורה?

סיגל קוגוט: הולכים לבחירות מיוחדות.

זאב בוים: אתם אומרים, אם הזמן עד 60 יום, הסגן ימלא את התפקיד.

סיגל קוגוט: מכיוון שהערעור יכול להימשך שנה, שזה הרבה זמן, חברי הוועדה סברו, שבגלל שהסגן לפעמים מסיעה אחרת ולא הסיעה שזכתה ברוב, עדיף שבמקרה הזה המועצה תבחר לתקופת הערעור מי יהיה ממלא המקום.

סיגל קוגוט: זו החלטת הוועדה, אין לנו נגיעה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת בוים אומר, הציבור בחר בו ובעצם העברנו את המנדט למועצה.

יהודית נאות: אנחנו עושים זאת גם לראש הממשלה.

סיגל קוגוט: המועצה בוחרת ראש רשות בסיטואציות נוספות.

זאב בוים: אני לא יכול להכתיב לבית המשפט תוך כמה זמן לסיים את הדיון?

דוד אזולאי: לא, ולכן בישיבה הקודמת אמרתי, שיש לחייב את בית המשפט במקרים מיוחדים לפסוק את פסיקתו.

אמנון זך: במקרה כזה צריך להגיע למגבלות של זמן.

זאב בוים: זו בעיה גדולה.

זאב בוים: אני יכול להעיד מניסיון אישי, שהיצרים סביב שולחן המועצה הם כאלה, בגלל זה בא התיקון של הבחירות המיוחדות, בדיוק בגלל מצבים שנתקלנו בהם, שהמועצה בבחירתה לא מסוגלת לבטא את רחשי הציבור, היא מייצגת את הציבור, אבל בתוכה כגוף בוחר, היצרים משחקים.

דוד אזולאי: לגבי הבחירה על ידי המועצה או על ידי הציבור, כבר דנו בזה קודם, שראש הרשות, לאחר שזוכה, ניתנת לו האפשרות לחזור לתפקידו.

דוד אזולאי: מה יהיה אם נפנה לציבור על מנת לבחור ראש רשות ולאחר מכן הוא יזוכה?

סיגל קוגוט: זו לא השעיה, אם הולכים לבחירות זה אומר שלא נותנים לו הזדמנות.

זאב בוים: צודקים.

אמנון זך: אני רוצה להסב את תשומת לבכם למשהו אחר.

אמנון זך: אם ראש הרשות בינתיים מושעה ויש ממלא מקום שממלא את תפקידו, למה ללכת לבחירות נוספות?

סיגל קוגוט: כי הוא לא נבחר על ידי הציבור.

אמנון זך: אתם מבקשים שהמועצה תבחר ראש רשות, אני שואל, למה לא להשאיר את המצב, שאותו ממלא מקום ימלא את מקומו של ראש הרשות באותה תקופה עד שיחזור, אפשר להגדיר את התקופה, 90 יום, שנה.

יהודית נאות: אנחנו מגדירים זאת ל-60 יום.

אמנון זך: אבל ערעור לא מסתיים תוך 60 יום וזה מהווה בעיה.

סיגל קוגוט: זה תלוי בעוצמה, בראיות, זה יכול להתמשך גם שנה.

זאב בוים: זו בעיה כבדה, זה יוצר זעזועים.

יהודית נאות: סביר, שהסגן הממלא מקום הוא זה שייבחר על ידי המועצה במסגרת הקואליציונית.

זאב בוים: שום דבר לא סביר אצל מועצה שעומדת לבחור, פתאום הכל מתפרק ואנחנו בידינו נגרום להתפרקות כזאת, כשיזוכה ראש המועצה הוא ימצא מועצה חרבה.

דוד אזולאי: אתה צודק אבל איך פותרים את הבעיה?

אמנון זך: אני אומר, על מנת לא לזעזע את המערכת, תנו פרק זמן של ששה חודשים.

דוד אזולאי: אתה חושב שהבעיה תיפתר תוך ששה חודשים?

אמנון זך: כן.

זאב בוים: זאת גם תהיה אמירה לבית המשפט.

אלי וולצקי: אין שום סיכוי שתהיה פסיקה תוך ששה חודשים.

דוד אזולאי: אני רוצה לשאול את נציג לשכת עורכי הדין, אם נגדיל את פרק הזמן מ-60 יום לחצי שנה, האם יש בכך משום אמירה לבית המשפט?

סיגל קוגוט: זה יהווה אמירה.

דוד אזולאי: אם זה מהווה אמירה לבית המשפט, אני מקבל זאת.

דוד אזולאי: אנחנו נכתוב בהצעת החוק, שאנחנו מאריכים זאת מתקופה של 60 יום לתקופה של חצי שנה ובכך יש אמירה לבית המשפט לזרז את ההליך על מנת לקבוע את הכרעת הדין.

זאב בוים: מה קורה אם חלפה חצי שנה?

דוד אזולאי: חוזרים למועצה.

אלי וולצקי: מה מועד הפקיעה, המועד שבו נמסרה הצהרת כזב או מועד שבו נשלחה הודעה על הפקיעה על ידי השר?

סיגל קוגוט: הודעת השר.

סיגל קוגוט: באה לפתרונה השאלה בסעיף ח, סגן ממלא מקום ימלא מקום עד ששה חודשים, בין אם זה בחירות מיוחדות ובין אם זה בגלל ערעור, לאחר ששה חודשים המועצה בוחרת.

טמיר שאנן: "(ט) הוראות סעיף זה יחולו גם על סגן ראש רשות".

סיגל קוגוט: הסעיף הזה יחול גם על סגן, אבל יש לנו כאן הוראה של השעיה.

סיגל קוגוט: יש הוראה בסעיף 27 לחוק הבחירה הישירה, שאם סגן נבצר ממנו, ימלא את תפקידו סגן אחר, אני רוצה להחיל זאת גם כאן.

יהודית נאות: נכון.

סיגל קוגוט: אם גם הסגן מושעה מאיזה שהיא סיבה, היום ב-27 כתוב: באין סגן כאמור, או שנבצר אף ממנו לפעול, חבר מועצה שמינהו לכך.

סיגל קוגוט: כלומר, או סגן אחר, ואם גם סגן אחר - - -

דוד אזולאי: לא, אני לא רוצה שהשר ייקבע מי הסגן, המועצה תבחר.

סיגל קוגוט: לכן בסעיף קטן (ט) כתבתי סימן שאלה לגבי דינו של סגן בזמן השעיה.

סיגל קוגוט: אתם צריכים להחליט מה קורה כאשר מושעה סגן.

דוד אזולאי: או שהסגן מושעה או שהוא חולה ולא יכול למלא את תפקידו מסיבות שונות - - -

סיגל קוגוט: לא, זה לא נוגע לסיבות שונות כי לסיבות כאלה יש פתרון, אני מדברת על סגן מושעה.

זאב בוים: אם נגמרו הסגנים, המועצה בוחרת.

סיגל קוגוט: כלומר, יהיה כתוב, או סגן אחר ואם אין סגן אחר, המועצה בוחרת.

דוד אזולאי: זה המקרה שבו הסגן נבחר ישירות על ידי המועצה.

טמיר שאנן: "(3) בסעיף 25, בפסקה (5), במקום "הועבר מכהונתו" יבוא "פקעה כהונתו".

טמיר שאנן: (4) בסעיף 26(א), במקום "או 10" יבוא "10 או 20".

טמיר שאנן: (5) בסעיף 27, אחרי המילים "או שחדל מכהונתו" יבוא "או שפקעה כהונתו".

סיגל קוגוט: כאן אני אתאים לפי מה שהחלטתם בסעיף הקודם.

יהודית נאות: נכון.

טמיר שאנן: "4.

טמיר שאנן: תיקון חוק המועצות האזוריות (בחירת ראש המועצה) – בחוק המועצות האזוריות (בחירת ראש המועצה), התשמ"ח-1988, (להלן - חוק המועצות האזוריות) – בסעיף 4, במקום סעיף קטן (ב) יבוא: (ב) זכאי להיבחר לראשות המועצה אזרח ישראלי הזכאי להיבחר לחבר המועצה.

סיגל קוגוט: זה לא שייך, אבל ניצלנו את ההזדמנות כי הנוסח היום נורא.

סיגל קוגוט: היום כתוב כך, הדין לגבי חבר מועצה נקבע בצו המועצות האזוריות ואז כתוב שאסור שתהיה לו עבירה עם קלון, ואסור שיהיה אדם שהוא לא תושב הארץ וכו'.

סיגל קוגוט: לגבי ראש מועצה כתוב שהוא רק צריך להיות בן 21, לא כתוב שהוא צריך להיות כשיר לחבר מועצה, הוא יכול להיות פושט רגל וכו', הסייגים רק לגבי חבר מועצה ולא על ראש המועצה.

סיגל קוגוט: יש תקלה בחוק ולכן חשבנו שכאן המקום לבצע את התיקון.

זאב בוים: השאלה, האם זה טוב להכניס זאת בחוק הנ"ל, השאלה, האם זה לא צריך להופיע בחקיקה ראשית?

סיגל קוגוט: זה הופיע בהצעת החוק הכחולה, זה לא נושא חדש.

טמיר שאנן: גם לסעיף 6ב צריך לעשות התאמות.

טמיר שאנן: "5.

טמיר שאנן: תיקון חוק המועצות האזוריות (בחירת ראש המועצה) (תיקון מס' 2): בחוק המועצות האזוריות (בחירת ראש המועצה) (תיקון מס' 2), התשנ"ח-1998, בסעיף 4 – בפסקה (2), בסעיף 6ו(ב) החדש, פסקה (3) – תימחק.

טמיר שאנן: בסעיף 4, בסעיף 6ו1 החדש, במקום פסקה (3) יבוא: "(3) סעיף 6ו – בטל".

דוד אזולאי: האם כל מה שנחליט כרגע לגבי הצעת החוק הנ"ל יחול גם על ראשי וסגני המועצות האזוריות?

סיגל קוגוט: זה אכן יחול.

דוד אזולאי: חוק המועצות הדתיות ניזון מחוק הרשויות המקומיות.

סיגל קוגוט: יש כאן הסדרים שנמצאים בצווים, אנחנו מצהירים, שאנחנו נתקן את הצווים לפי נוסח החוק.

סיגל קוגוט: יש צו המועצות המקומיות א', יש צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות).

סיגל קוגוט: הסעיפים האלה דורשים תיקון בדיוק לפי הנוסח הזה.

סיגל קוגוט: ברגע שיעבור החוק, נעשה התאמה.

דוד אזולאי: למה אי אפשר לעשות אותו דבר גם לגבי החוק שדנו בישיבה הקודמת לגבי עיסוק נוסף?

איילת פישמן: לגבי ראש מועצה אזורית יש חוק ולגבי חברי מועצה אזורית יש צו.

יהודית נאות: הבעיה היא במועצות אזוריות, שחצי מהדברים חלים בצווים ולא בחוקים.

דוד אזולאי: אולי הגיע הזמן לחוקק חוק בעניין שיחיל את כל הצווים הללו.

סיגל קוגוט: אין ספק שזה צריך להיות בחקיקה ראשית.

סיגל קוגוט: אני רוצה לעדכן את הוועדה, מזה זמן פונים ליועץ המשפטי מועצות שונות בשאילתות, האם זה חל גם על הרשעה בחו"ל?

סיגל קוגוט: היום קל לקבל אזרחות ופתאום מגלים שהוא הורשע במעילה בצרפת, ואם הכלל הוא שלא יהיו עבריינים במועצות המקומיות, אז למה מי שבא מחו"ל כן יכול להיות.

סיגל קוגוט: העמדה שהתגבשה במשרד המשפטים, שהנוסח הקיים, גם הנוסח של החוק הקיים וגם הנוסח של החוק הזה, חל באופן עקרוני גם על הרשעות בחו"ל, אלא שיושב ראש ועדת הבחירות המרכזית במסגרת שיקול הדעת שלו יבדוק את שיטת המשפט הזרה, את שיטת הראיות הזרה ואז הוא יוכל לקבוע.

סיגל קוגוט: דעו לכם, שהנוסח הזה היום חל גם על הרשעות בחו"ל.

דוד אזולאי: רבותיי, אני מבקש להעמיד להצבעה את הצעת חוק הרשויות המקומיות (תיקוני חקיקה) (שלילת הזכות להיבחר ולכהן בשל עבירה שיש עמה קלון), התשס"א-2000, מי בעד הצעת החוק ירים את ידו.

דוד אזולאי: בעד הצעת החוק – 4 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הרשויות המקומיות (תיקוני חקיקה) (שלילת הזכות להיבחר ולכהן בשל עבירה שיש עמה קלון), התשס"א-2000, לקריאה שנייה ושלישית נתקבלה.

דוד אזולאי: הצעת חוק הרשויות המקומיות (תיקוני חקיקה) (שלילת הזכות להיבחר ולכן בשל עבירה שיש עמה קלון), התשס"א-2000, עוברת לקריאה שנייה ושלישית.

איוב קרא: יש לי הסתייגות לגבי שלילת הזכות לבחור.

סיגל קוגוט: זה נושא חדש.

טמיר שאנן: מכיוון שמדובר בנושא חדש, לא ניתן היום בשלב הזה של הדיון להכניס אותו.

דוד אזולאי: זכותו של חבר כנסת להגיש כל הסתייגות, לפעמים הוא מכניס הסתייגות לא לצורך החוק אלא כדי לנאום במליאה.

סיגל קוגוט: אבל אם הוא מתכוון באמת לשלול את הזכות לבחור, זה נושא חדש.

סיגל קוגוט: אי אפשר להגיש הסתייגות על נושא חדש.

איוב קרא: אני מבקש לשנות מילה, במקום המילה: להיבחר, יבוא: לבחור.

טמיר שאנן: הזכות לבחור והזכות להיבחר אלה שני נושאים שונים ונקבעו עליהם כללים שונים לגמרי.

טמיר שאנן: כל החוק הזה מדבר על הזכות להיבחר.

טמיר שאנן: זה נושא חדש לגמרי, נושא שלא נדון.

איוב קרא: זכותי להגיש הסתייגות.

סיגל קוגוט: אסור להגיש הסתייגות בנושא חדש.

איוב קרא: מה את קובעת?

סיגל קוגוט: תקנון הכנסת קובע זאת.

דוד אזולאי: זכותו של חבר הכנסת להגיש הסתייגות, תגיש את ההסתייגות כמו שאתה רוצה ואיך שאתה רוצה, המחלקה המשפטית תבדוק זאת, והיה ואכן ההסתייגות במקומה, היא תוגש, אם ההסתייגות לא במקומה, תקבל הודעה מנומקת מדוע לא מתקבלת הסתייגותך.

דוד אזולאי: הצעת חוק הרשויות המקומיות (תיקוני חקיקה), תעבור למליאה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד אזולאי: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.