ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 163, 2000-09-25 09:30

דוד אזולאי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה, כשהנושא על סדר היום הוא קדחת הנילוס המערבי.

דוד אזולאי: הנושא בא לידי ביטוי בשבועות האחרונים גם במשרד לאיכות הסביבה, גם במשרד הבריאות, במרכז השלטון המקומי ובמשרד החקלאות.

דוד אזולאי: כפי שאנחנו שומעים ורואים, יש דאגה רבה בקרב הציבור הרחב במדינת ישראל מהתפשטות המגיפה.

דוד אזולאי: נודע לנו על כל מיני פעולות שנעשות במסגרת הטיפול בבעיה, הן במסגרת משרד הבריאות והן במשרד לאיכות הסביבה, וכאן אני אבקש במיוחד מנציגי המשרד לאיכות הסביבה לאמת את הדברים.

דוד אזולאי: נודע לנו על הוראה לאפשר ערפול ביישובים – ביישובים מסויימים שקיבלו היתר לכך – ומתברר לאחר מכן שהפעולה הזאת היתה בעצם איזשהו אמצעי פסיכולוגי להרגעת התושבים.

דוד אזולאי: אני שואל האם פועלים על מנת לפתור את הבעיה, או שרק מנסים להרגיע את הציבור כדי לא להכניס אותו לחרדות מיותרות.

דוד אזולאי: בכלל היינו מבקשים לשמוע כיצד מתגוננים בפני התופעה, מהן ההנחיות שאתם מעבירים לציבור הרחב.

דוד אזולאי: האם נמצאים כאן נציגי מרכז השלטון המקומי?

עידית הוד: אני נציגת השלטון המקומי.

עידית הוד: היו"ר דוד אזולאי: איך מרכז השלטון המקומי מתמודד עם התופעה?

עידית הוד: אני מבין שעיקר הפעילות מתבצעת באמצעות הרשויות המקומיות שצריכות לתת את הפתרונות לתושבים, כי התושב – ברגע שיש לו בעיה, הוא לא פונה למשרד לאיכות הסביבה ולא למשרד הבריאות, הוא פונה קודם כל לראש העיר והוא דורש ממנו פתרון הבעיה.

עידית הוד: השאלה הנשאלת היא עד כמה ראשי הרשויות היום ערוכים להתמודד עם הבעיה הקשה הזאת, אני מניח שהנושא גם כרוך בהוצאות תקציביות, ואנחנו מכירים את הנושאים האלה.

עידית הוד: יש רשויות בעלות אמצעים שיש להן את היכולת להתמודד והן אכן עושות את זה.

עידית הוד: השאלה היא מה קורה עם אותן רשויות שנמצאות בגרעונות גדולים, שאין באפשרותן לשאת בעול הכספי הזה, איך הן מתמודדות, האם ישנו איזשהו צוות בינמשרדי שמתאם ומטפל בין כל הגורמים שאמורים לטפל בבעיה, והייתי מבקש גם באותה הזדמנות לקבל מנציגי משרד הבריאות נתונים על התפשטות המחלה.

עידית הוד: לפחות ממה שידוע לנו, מדובר על כ- 14 איש שנפטרו כתוצאה מן המחלה ומדובר על כ- 240 חולים.

עידית הוד: האם המספרים הללו הם במגמה של עליה או שהמצב הוא סטטי?

עידית הוד: חשוב לנו לשמוע את הנתונים האלה.

עידית הוד: נודע לי מגורם מסוים שהמשרד לאיכות הסביבה התריע בחודש מאי לרשויות המקומיות בעניין התפרצות הנגיף הזה.

עידית הוד: אני מבקש לדעת אם הדברים נכונים ואם אכן מרכז השלטון המקומי ידע על כך, האם נערכו בהתאם.

עידית הוד: היינו גם רוצים לשמוע על המחלה עצמה, איך מאבחנים, איפה המוקדים היום, באיזה בתי חולים.

עידית הוד: יש כאן מכלול של דברים שכדאי מאד שחברי הוועדה ישמעו על כך.

עידית הוד: הייתי מבקש לשמוע את ראשון הדוברים - מנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה, מר יצחק גורן.

עידית הוד: יצחק גורן: בוקר טוב לכולם.

עידית הוד: אנחנו מטפלים בבעיית קדחת הנילוס המערבי בהיבט של הפיקוח וההנחיות המקצועיות לרשויות המקומיות בכל הנוגע להדברת היתושים, שהם מעבירי המחלה.

עידית הוד: המשרד מודע למחלה הזו מאז האירועים שהיו בניו-יורק לפני שנה, אז ישבנו על העניין הזה וכתוצאה מכך הוצאנו התרעות והנחיות לרשויות המקומיות.

עידית הוד: נקבעו פגישות עבודה עם משרד החקלאות, השירות הווטריני, ומשרד הבריאות.

עידית הוד: הוקמו שיתופי פעולה עם משרד הבריאות לצורך איתור בעלי הכנף שהם יוצרי המחלה - אני מציע שהשירות הווטרינרי יפרט יותר את העניין של מערכות הניטור לאיתור מחלות אצל בעלי הכנף - והוצאו הנחיות מקצועיות והתרעות לרשויות המקומיות.

דוד אזולאי: אדוני, אלו הנחיות הוצאו לרשויות המקומיות?

יצחק גורן: אני מציע שלאחר מכן אנשי המקצוע יפרטו.

יצחק גורן: לאחר מכן, בחודש מאי השנה הוצאנו פעם נוספת מסמכים והתרעות ונערכנו להגברת יכולת הניטור שלנו, כאשר פנינו ולקחנו אנשי מקצוע חיצוניים בשכר לניטור, ואנחנו פועלים לאורך כל הזמן בצורה זו.

יצחק גורן: אני רוצה לציין אמירה כללית, שעל פי הנתונים שיש לנו, מטרדי היתושים השנה הם הרבה יותר נמוכים מאשר בשנה הקודמת.

יעקב ליצמן: זה יכול להיות יותר קטלני.

יעקב ליצמן: יצחק גורן: אני לא יכול להסביר, אלה עניינים שלא כל כך קשורים אלינו.

יעקב ליצמן: יחד עם זאת – אורי, תקן אותי – באותם יתושים שנשלחו לדגימות לא נמצאו מחלות.

יעקב ליצמן: דר' אולי שלום: זאת היתה בדיקה ראשונית.

יעקב ליצמן: יצחק גורן: גם את הנושא הזה בדקנו, אבל אני מציע שלגבי כל יתר הדברים, בתחום המקצועי אנחנו נציג, ומשרד הבריאות והשלטון המקומי יציגו את מה שהם צריכים להציג, וכן משרד החקלאות, אם נציגיו מוזמנים.

יעקב ליצמן: היו"ר דוד אזולאי: אדוני, האם יש צוות בינמשרדי שמתאם בין כל הגורמים?

יעקב ליצמן: יוסי ענבר: קיים צוות תיאום.

יעקב ליצמן: מי שלקח על עצמו, עם תחילת האירועים הנוכחיים, זה המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, ובמהלך החודש האחרון, בין פעמיים לשלוש פעמים בשבוע קיימנו שיחות ועידה והתכנסויות, כך שיש תיאום פעולה מלא בין כל הגורמים.

דוד אזולאי: אולי תפרט בפנינו מיהם הגורמים שמטפלים בעניין הזה.

דוד אזולאי: יוסי ענבר: מבחינת הרמה הממשלתית יש שלושה גורמים שמטפלים בנושא:

דוד אזולאי: האחד זה השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, שאחראים על בעלי הכנף, העופות, כאשר המחלה מזוהה היתה בעיקר באווזים, אבל גם בבעלי כנף אחרים.

דוד אזולאי: הנשא של המחלה הם העופות, כאשר הנשא הוא כנראה עופות בר שמביאים את המחלה מארצות הים – כך גם המחלה הגיעה לארצות הברית.

דוד אזולאי: הנגיף מועבר לאדם על ידי יתושים שעוקצים את בעלי הכנף ואחרי כן מעבירים את הדם לבעלי חיים אחרים – אפילו דווח על מחלה בסוסים ויונקים אחרים - וגם לאדם.

דוד אזולאי: האם דווח גם על פגיעה בבעלי חיים?

דוד אזולאי: יוסי ענבר: כן, אבל לצערי לא נמצאים כאן השירותים הווטרינריים, משום מה הם לא הוזמנו.

דוד אזולאי: הם דיווחו על פגיעה אם אינני טועה בסוסים – לא בצורה מסיבית, אבל דווח על מחלה בסוסים – דיווחו על איתורים בארץ וכן בצרפת, נדמה לי שדיברו לאחרונה על ארבעה סוסים שמתו מהמחלה בעונה הנוכחית.

דוד אזולאי: משרד הבריאות מטפל בנושא הבריאות ברמה של בתי החולים, המשרד לאיכות הסביבה מטפל בנושא היתושים, ואני רוצה להבהיר איפה תפקידנו בטיפול ביתושים.

דוד אזולאי: מי שאחראי על הטיפול במניעה של מפגעי יתושים, כפי שאמר כבוד היושב-ראש, אלה הרשויות המקומיות.

דוד אזולאי: זה שירות שחייב להינתן על ידי הרשות המקומית, כמו טיפול החל בחינוך, דרך ביוב, דרך טיפול בפסולת, מדרכות ותאורת רחוב.

דוד אזולאי: זו אותה רמת שירות שצריכה להינתן על ידי הרשות המקומית והיא צריכה להיות מתוקצבת לעניין.

דוד אזולאי: מי שיש לו שטח פרטי, כמובן צריך לטפל בשטח.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי: זה בשוטף.

דוד אזולאי: השאלה מה קורה כאשר יש חריגות.

דוד אזולאי: יוסי ענבר: המשרד, תפקידו להנחות, לפקח על הרשויות ולהסביר להן כיצד למנוע, והחוכמה במקרה זה היא סוף מעשה במחשבה תחילה.

דוד אזולאי: אם מטפלים במניעה – ואותן רשויות שטיפלו במניעה, קרי החל מניקוז של מקווי מים וייבושם, טיפול במקווי מים שבהם יש מים עומדים בעונה השוטפת- שם לא צריכה להיות בעיה של יתושים .

דוד אזולאי: יצחק גורן: ולא של תקציב.

דוד אזולאי: יוסי ענבר: ולא בעיה של תקציב.

דוד אזולאי: המשרד עושה גם דברים אחרים, כמו אישור של חומרי הדברה ופיקוח על המדבירים, וכאן גם נובע נושא הערפול שהוזכר.

דוד אזולאי: בעצם, צריך לשאול את השאלה למה הרשויות המקומיות מבקשות מאיתנו אישור לערפל או לא לערפל, כלומר הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה, לצורך הדיון.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי: כשיש הנחייה.

דוד אזולאי: יוסי ענבר: כשיש הנחייה, ולפי החוק אסור לערפל – אני מדבר על בני אדם – ללא אישור של המשרד, אחרת עלולות להיות גם תביעות משפטיות וגם יישלל רישיון המדביר של אותו מדביר שעושה את הפעולה.

דוד אזולאי: לגבי מה שעשינו – יושב כאן לצידי ד"ר אורי שלום, שכבר בינואר, בעקבות האירועים של השנה שעברה - והיו ניצני המחלה בשנה שעברה וסיפור ניו-יורק – התריע בכתובים להנהלת המשרד תחילה ולאחר מכן לכל הרשויות המקומיות שיש להיערך לקדחת הנילוס.

דוד אזולאי: יש בידיי דוגמת מכתב ששלפתי, שאנחנו מבהירים במשרד, דרך המחוזות שלנו, לכל הרשויות המקומיות.

דוד אזולאי: ב-17 באפריל נשלחו מכתבים למשל לכל הרשויות במחוז ירושלים, וכך בכל הארץ, כשהכותרת היא: התארגנות מיוחדת למניעת מפגעי יתושים לאור מחלת קדחת הנילוס המערבי וממצאי התנגודת.

דוד אזולאי: נותנים כאן הנחיות מקצועיות כיצד לטפל בבעיה, זאת אומרת אין כאן טיפול מיוחד מעבר לטיפול השוטף.

דוד אזולאי: היו"ר דוד אזולאי: האם מישהו בדק שאכן הרשויות המקומיות ביצעו את ההנחיות שנתבקשו לבצע?

דוד אזולאי: יוסי ענבר: בנוסף, אנחנו כינסנו, בין ינואר ליולי, את כל אנשי המקצוע הרלוונטיים במרבית הארץ, לא כל שכן אני יכול לומר שבאיזור המרכז: אם זה בקעת אונו שיש כאן יחסית הרבה מפגעים, אם זה באיזור השרון – כינסנו את נציגי הרשויות המקומיות, את נציגי צה"ל.

דוד אזולאי: הם קיבלו תדריך לפחות פעמיים – אני נכחתי באחד מהם – שבו לפני שחלמו שתהיה קדחת הנילוס המערבי, דיברנו על כך והמדבירים ידעו על כך.

דוד אזולאי: תפקיד המשרד, כפי שאמרתי, הוא לנטר את הניטור, קרי לעבור באותן נקודות שאנחנו חושבים שעלולים להיות בהן מפגעים, לראות האם הרשות המקומית ביצעה את פעולתה, וכך גם עשינו.

דוד אזולאי: באותם מקומות שבהם היו בעיות שלחנו התרעות – ויש בידינו רשימת התרעות שאני לא חושב שזה המקום כרגע לשים על השולחן, כי אני לא רוצה להאשים אף אחד.

דוד אזולאי: אולי משום כך שאתם התרעתם והיו כאלה שלא ביצעו את ההנחיות שנתבקשו לבצע, אולי זאת התוצאה?

דוד אזולאי: יוסי ענבר: ניקח דוגמה את תל-אביב, שיש שם מספר מקרים.

דוד אזולאי: יצחק גורן: אין יתוש אחד.

דוד אזולאי: יוסי ענבר: אין יתוש אחד בתל-אביב וברמת-גן - יש מעל עשרה מקרים – אין מפגע יתושים.

יצחק גורן: אני גר על הירקון, ברמת גן.

יצחק גורן: יש המון שפיריות, אין ולו יתוש אחד, ואם יש הרבה שפיריות, הן אוכלות טוב מאד את כל הזחלים.

יצחק גורן: גם אין תלונות של תושבים.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     	המקרה הראשון שדווח לנו זה מחלה של גברת בתחילת אוגוסט בנוה שרת, בתל אביב.

יצחק גורן: שלחנו לשם את הפקחים שלנו, הלכנו עם העיריה, הצבנו מלכודות – יש לנו מלכודות מיוחדות לתפיסת יתושים – הלכנו לספארי, הלכנו לכפר הירוק, לא מצאנו יתושים, ועדיין יש מחלה.

יצחק גורן: בכל הספרות המדעית יש קשר בין היתוש לעוף למחלה.

יצחק גורן: אם היה השנה מפגע יתושים גדול משנים קודמות, אולי היה אפשר לעשות איזושהי קורלציה.

יצחק גורן: אנחנו לא מצליחים לעשות קשר בין מפגעי יתושים, להוציא מקרה אחד שיכול להיות ששם יש בעיה, וזה טירת הכרמל, שם איתרנו את מקור המפגע והוא מטופל.

יצחק גורן: זה איזשהו מאגר ביוב שלא היה מטופל כפי שצריך, וכנראה זה המקום היחיד שבו אנחנו מצליחים איכשהו לקשור בין מפגע יתושים למחלה.

יצחק גורן: בכברי אין יתוש אחד, עוד לפני שיצאו לתקשורת ארבעה מקרים בכברי.

יצחק גורן: לפני המקרה הראשון היינו שם, כי חיפשנו באיזור – לפני חודשיים היה שם חשש למלאריה, כך שהלכנו לחפש בכלל מלאריה ולא היה שם מפגע יתושים.

יצחק גורן: לכן, אני רוצה לומר שהרשויות המקומיות – רובן, לא אגיד כולן – עשו את מלאכתן בצורה נאותה גם לפני המקרה ולפני התפרצות המחלה.

יצחק גורן: יצחק גורן:     	אני רוצה להעיר הערה כדי לסבר את האוזן.

יצחק גורן: הנתונים שלנו מראים שבערך ב- 10% מסך כל המקרים שלנו אנחנו מוצאים דגירות של יתושים או יתושים, מעל למה שהרשות המקומית מצאה, זאת אומרת הפיקוח שלנו מראה שבסך הכל, ב- 90% מהמקרים הרשויות המקומיות עולות על הבעיות.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	יוסי, אני מבין שאם יש את המחלה, לא תמיד בהכרח זה מהיתושים.

יצחק גורן: יצחק גורן:     	יכול להיות שאנשים נעקצו במקומות אחרים.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     	קשה מאד לעשות קשר, ואנחנו מנסים כל הזמן ואנחנו מנתחים.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	כולם סובבים סביב היתוש, ובסוף יתברר שזה לא היתוש אלא דבר אחר – זו השאלה כאן.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     	לסיכום החלק הראשון – יש את ההיערכות שלפני, והמשרד כמשרד לאיכות הסביבה נערך לפני.

יצחק גורן: אנחנו גם שכרנו פרוייקטורים חיצוניים לפני ההתפרצות כי חששנו מההתפרצות, על מנת לעזור לנו לנטר.

יצחק גורן: במהלך החודש האחרון הגברנו את הניטורים שלנו, את הביקורים שלנו.

יצחק גורן: אספנו שוב מיידית- עוד לפני שזה יצא לתקשורת – את כל הגורמים הרלוונטיים ונתנו תדריכים.

יצחק גורן: כל רשות מקומית קיבלה הנחיות מחודשות ומוגדרות.

יצחק גורן: אין רשות מקומית אחת שאני מכיר שלא נענתה, אם אנחנו זיהינו – עדיף  שלא נזהה דבר, אבל היו גם מקרים שזיהינו התפתחות של יתושים – כל רשות נענתה לקריאה וביצעה את עבודתה.

יצחק גורן: לגבי הערפולים – המדיניות של המשרד לא השתנתה.

יצחק גורן: אנחנו לא תומכים בערפול היכן שלא צריך, ואני רוצה להבדיל בין ערפול בשטח פתוח לערפול באיזורי מגורים.

יצחק גורן: יש מקרים שאפשר ולא צריך לבקש את האישור שלנו לעשות ערפול בשטחים פתוחים.

יצחק גורן: כדי להסביר – הערפול זה חומר הדברה מעורב בסולר.

יצחק גורן: עיקר החומר שמרוסס הוא סולר.

יצחק גורן: הערפול הזה פוגע אך ורק ביתושים בוגרים.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	וגם בדרכי הנשימה.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     	במקומות שהיו מפגעים של  יתושים בוגרים בכמות מסויימת – שוב, אנחנו לא יכולים להיות בכל מקום – שבהם המדביר המקומי אמר שיש מפגע יתושים חמור וגם היתה שם מחלה, אישרנו ערפולים.

יצחק גורן: יתרה מכך.

יצחק גורן: בהתחלה, לפני שדווח על מחלה באדם, אחרי אותו מקרה של נוה שרת, דווח לנו על שלוש אווזיות, ושם קטגורית אמרנו שנעשה ערפול, כי אווזיה זהו מקור מחלה ברור ומוגדר.

יצחק גורן: למרבה הפלא, ללא תלות בערפולים – כן או לא – של הרשות המקומית, שם בכלל לא היו מחלות, אבל במושבים שבהם חיסלו אווזיות בגלל מחלת קדחת הנילוס, להיפך – הנחינו לערפל כי אלה שטחים פתוחים, אלה איזורים שבהם יש דגירות, לכן נתנו אישור לערפול חד-פעמי, לא כשיטה.

יצחק גורן: אנחנו לא תומכים בשיטה.

יצחק גורן: אני מסכים עם מה שאמרת שיש מקרים שבהם השתמשו בערפול.

יצחק גורן: אני אומר שוב – אנחנו לא יכולים להיות בכל מקום כל הזמן.

יצחק גורן: הרבה פעמים אנחנו סומכים על המדביר המקומי, אבל אנחנו משתדלים להיות.

יצחק גורן: אנחנו בפירוש לא מתירים ביד קלה את הערפול.

יצחק גורן: המדיניות של המשרד היא אנטי ערפול, אלא במקרים חריגים.

יצחק גורן: יצחק גורן:     	אני רוצה לציין שהשיטה היעילה והכלכלית להדברת יתושים היא ניטור והדברה במקורות הדגירה וההתפתחות של הזחלים.

יצחק גורן: כאשר לא משתלטים על התופעה הזו ויש להקות בוגרות, הדרך היחידה לטפל בהן היא על ידי ערפול, ובמקרה הזה חיברנו בין מקום של מחלה, מקום של אי הצלחה בטיפול...

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	אדוני, אתה יודע שהטיפול לא מגיע למוקד הדגירה.

יצחק גורן: זה יכול להגיע כבר לא להיכן שנמצאים מוקדי הדגירה, כך שבעצם לא פתרנו את הבעיה.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     	לכן צריך לעשות את שניהם.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	לא תמיד יש גישה למקומות הדגירה באמצעות הערפול.

יצחק גורן: אני לא איש מקצוע ויושבים כאן אנשי מקצוע – השאלה אם לא היתה כאן, ותסלחו לי על הביטוי – "עבודה בעיניים"  על הציבור הרחב בכך שהוציאו ערפול, ואני לא יודע מה היתה התוצאה, אפילו אם לא נגרם נזק.

יצחק גורן: יצחק גורן:     	אני מציע שתשאל את ראש עירית הוד השרון כמה זמן הוא לוחץ עלינו להפעיל ערפול, כי הוא חושב שזו השיטה הכי טובה.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	אני ודאי לא אתערב לכם בתחום המקצועי, אבל אני שואל שאלה בקול רם, צריכים לעשות חושבים בעניין הזה.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     	אני אשלים – אנחנו אישרנו ערפולים ב- 35 ישובים, מתוך מאות פניות – ואני מדבר על ישובים, כלומר גם קיבוץ זהו ישוב.

יצחק גורן: בסך הכל, מתוך מאות פניות, התרנו ב- 35 ישובים ערפול חד-פעמי, כאשר התנינו את הערפול בפעולות משלימות.

יצחק גורן: לא מספיק הערפול, אלא צריך להגיע למקורות הדגירה ולטפל בהם, וכמו שאמר היושב-ראש – צריך לטפל בבעיה במקור, זאת המדיניות שלנו ולכך אנחנו מובילים, וב- 99% מהמקרים זה עובד.

יצחק גורן: אין 100%.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	תודה.

יצחק גורן: חבר כנסת הרב ליצמן, בבקשה.

יצחק גורן: יעקב ליצמן:     	אני חושב שאנחנו חוטאים בכלל למטרה.

יצחק גורן: יש לי הרושם שהממשלה עשתה ערפול לעצמה.

יצחק גורן: יש לנו ממשלה של "זיג-זגים".

יצחק גורן: בשבוע שעבר זה היה השעיית השיחות.

יצחק גורן: בבוקר היתה השעייה, אחר הצהריים כבר לא היתה השעייה.

יצחק גורן: עכשיו הגענו למהפכה החילונית.

יצחק גורן: פעם זו היתה מהפכה,  אחר כך רק רפורמה.

יצחק גורן: אנחנו לומדים הבוקר שבמשרד הבריאות – רק חזר שר הבריאות, הוא אומר: בכלל לא היתה מגיפה.

יצחק גורן: בשבוע שעבר משרד הבריאות הכריז על זה כעל מגיפה, והיום אנחנו מתבשרים בעיתונות אחרת, כך שיש "זיג-זג", יכול להיות שהממשלה עושה ערפול לעצמה ופשוט לא יודעת מה היא מדברת.

יצחק גורן: יצחק גורן:     	אנחנו לא מערפלים את הממשלה, אנחנו מערפלים יתושים.

יצחק גורן: יעקב ליצמן:     לא, אמרתי שהממשלה עירפלה את עצמה.

יצחק גורן: מוסי רז:     	תשאל אותו אם הוא  קיבל הוראה מהשר איפה לערפל.

יצחק גורן: יעקב ליצמן:     	כנראה ל"זיג-זגים" אין תרופה.

יצחק גורן: מה שמפריע לי בכל הסיפור הזה – ראשית, למה לא פורסמה רשימת ישובים שבהם יש סיכון גבוה של המחלה הזאת.

יצחק גורן: דבר ראשון שתושבי המדינה היו צריכים להתבשר עליו זה על המקום המסוים - מי שרוצה לעזוב את המקום, מי שלא רוצה לעזוב-אבל מדוע לא פרסמו את רשימת המקומות.

יצחק גורן: נקודה שנייה – אמרת ש- 36 ישובים קיבלו ערפול ואמרת שזה מתוך הרבה פניות.

יצחק גורן: קודם כל, הייתי רוצה שתסביר לנו כמה ישובים ביקשו, ולמה רק 36 ולא לכולם, האם זה חוסר תקציב או לא חוסר תקציב.

יצחק גורן: שלישית, נניח שהחלטתם רק על 36 ישובים, מהם הקריטריונים, ואם 36 ישובים, למה רק היישובים האלה?

יצחק גורן: האם בגלל שבאמת היישובים האלה הם בסיכון גבוה, או שיכול להיות שבגלל שהיו לחצים על המקומות האלה?

יצחק גורן: אם כן, זאת אומרת אתם אומרים ש- 36 המקומות האלה הם באמת בסיכון גבוה – אז למה לא פרסמתם?

יצחק גורן: לי מפריע שאנשים לא ידעו שצריך להיזהר במקומות האלה.

יצחק גורן: אם יש בעיה של אנשים שהם בסכנה, אז צריך לפרסם לכולם שיש בעיה.

יצחק גורן: כשיש סכנה – צריך לפרסם, וזה מפריע לי בכל העניין הזה.

יצחק גורן: אני לא יודע אם ערפול עוזר או לא עוזר, אני לא יודע אם זו מגיפה או לא מגיפה, אני פשוט לגמרי מעורפל מכל הסיפור הזה.

יצחק גורן: מוסי רז:     	אנחנו לא איזושהי ועדה מקצועית כאן, שיכולה להחליט איפה לערפל ואיפה לא לערפל, איפה להכות ואיפה לא להכות.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	חבר הכנסת מוסי רז, אנחנו בסך הכל באמת רוצים לקבל דיווח וזה תפקידנו – לקבל דיווח ולשאול את השאלות שבעצם הציבור היה צריך לשאול.

יצחק גורן: אנחנו משתדלים לשאול את השאלות שהציבור צריך לשאול אותן.

יצחק גורן: מוסי רז:     	אני בסך הכל התרשמתי – גם ממעקב אחר התקשורת וגם מהדברים שנמסרו לנו כאן – שהנושא טופל, ולמרות שהיו התרעות, הוא התחיל להיות מטופל רק באיחור, כי ככה זה אצל הישראלים, וזה גם מביא אותי לשאלה הבאה.

יצחק גורן: אני מניח, לפחות ממה שאני מבין, שזה עניין של ימים או שבועות עד שהמחלה או המגיפה הזאת תיעצר, כי כבר עכשיו מתחילות הטמפרטורות לרדת והיתושים ייעלמו מעצמם, אם זה באמת בא מיתושים, כי אם זה מיונים – מגיפה כזו יכולה להמשיך גם בחורף ואז צריך להתארגן.

יצחק גורן: מה שאני רוצה לשאול זה איך מתארגנים למגיפות הבאות.

יצחק גורן: שמענו שיש מגיפה שעכשיו מתקרבת מתימן ויש שפעת וכו'.

יצחק גורן: אני רוצה היום לעמוד בשלב הזה של מאי, של המכתב שיוצא מהמשרד לאיכות הסביבה וכבר ודאי הגיע לרשויות המקומיות – ואנחנו אחראים כאן על הרשויות המקומיות – והן שמות אותו כרגע במגירה, כי אומרים: שפעת, זה עוד כמה חודשים, נטפל בקדחת הנילוס.

יצחק גורן: זה הנושא שיותר מעניין אותי.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	אני אבקש לשמוע את נציג משרד הבריאות.

יצחק גורן: ד"ר פאול סלייטר:     	ידוע לנו עד עצם היום הזה על 228 מקרים של קדחת הנילוס המערבי, מהם לא כולם אושפזו – 184 אושפזו.

יצחק גורן: נפטרו, כפי שנאמר, 14 חולים.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     	סליחה, אדוני.

יצחק גורן: ברשותכם, אני מתנצל, אני חייב לצאת לחמש דקות.

יצחק גורן: חבר כנסת מוסי רז ימלא את מקומי.

יצחק גורן: ד"ר פאול סלייטר:     	נמצאים עדיין במצב קשה ולא יציב 12 חולים בבתי החולים.

יצחק גורן: שני שליש מהחולים היו בני 50 ומעלה, שליש מתחת לגיל 50.

יצחק גורן: מקרי המוות – 12 מתוכם היו בני 70 ומעלה, אחד היה בן 65 ועוד אחת בת 54.

יצחק גורן: הפיזור הגיאוגרפי של המקרים – המקרים הצפוניים ביותר היו ברמת הגולן ובעכו, המקרים הדרומיים ביותר היו באיזור אשדוד, אבל החלק הגדול של המקרים היה בגוש דן ובשרון, וזה מתבטא בבתי החולים שם אושפזו מספרים גדולים של חולים: בית חולים מאיר, בית חולים שיבא, הם בעיקר קיבלו מספרים גדולים מאד של חולים.

יצחק גורן: נשאל האם המגיפה נבלמת, מסתיימת.

יצחק גורן: אין לנו שום עדות שהמחלה מסתיימת, עד עצם היום הזה.

יצחק גורן: אנחנו מקבלים הודעות על בערך 15 חולים מדי יום, והמספר הזה הוא יציב כבר במשך כשבועיים.

יצחק גורן: שאלו האם יש העברת המחלה הזאת בדרך אחרת חוץ מיתושים.

יצחק גורן: לא ידוע לנו על העברה חוץ מדרך עקיצת יתוש.

יצחק גורן: איך יכול להיות שיש מקרה של קדחת הנילוס המערבי במקום שלא נמצאים יתושים – מפני שהעקיצה קרתה לפני שבועיים ויכול להיות שהיתושים, משום מה, לא חיכו עד שיחפשו אותם שבועיים.

יצחק גורן: עד שמתפתחת המחלה יכולים לעבור שבועיים.

יצחק גורן: צריך להוציא מהמחשבה שלנו שיש אפשרות של העברת המחלה באיזושהי דרך חוץ מדרך עקיצת יתושים.

יצחק גורן: אין כזה דבר לפי מיטב ידיעתנו בספרות המקצועית.

יצחק גורן: אם יש לכם שאלות, אני אשמח לענות.

יצחק גורן: אני חוזר ואומר: אין שום עדות לכך שההתפרצות נבלמת.

יצחק גורן: מ"מ היו"ר מוסי רז:     	אני מבין שלאיזורים היותר מזרחיים של הארץ המחלה כמעט לא הגיעה – ירושלים, הנגב, עמק יזרעאל.

יצחק גורן: ד"ר פאול סלייטר:     	נכון מאד.

יצחק גורן: היו שניים או שלושה מקרים מאיזור ירושלים.

יצחק גורן: מאיזור באר שבע אין מקרים עד היום הזה.

יצחק גורן: מ"מ היו"ר מוסי רז:     	שאלה שנייה – מה הסיבות לכך שיש כאלה שנעקצו ולא הרגישו אפילו שהם חלו במחלה, ויש כאלה – שלא עלינו – נפטרו מהמחלה.

יצחק גורן: האם זה בגלל שהם בגיל יותר מבוגר, בגלל שלא טופלו כראוי, מהן הסיבות לכך?

יצחק גורן: ד"ר פאול סלייטר:     	צריך להבין שזה הטבע של הרבה הרבה מחלות.

יצחק גורן: הרבה נחשפים, מעט מאד נדבקים.

יצחק גורן: בקרב אלה שנדבקים, לא כולם חולים.

יצחק גורן: יש עניין של הגנה עצמית, בן אדם פשוט חזק, יכול להילחם כנגד מחולל מסוים.

יצחק גורן: יכול להיות שיש לו נוגדנים מפגישה קודמת עם אותו מחולל, אבל זה סיפור ידוע לנו מהרבה מחלות.

יצחק גורן: נחשפים למחלות ולא כולם נדבקים, ולא כל אלה שנדבקים אכן חולים.

יצחק גורן: יש הרבה סיבות לכך, בדרך כלל אנשים יותר מבוגרים נוטים לחלות ממחלות אשר הצעירים יותר יכולים להתגונן כנגדן.

יצחק גורן: אין כל ההסברים בידינו לכך, אבל זה אופייני למחלות זיהומיות.

יצחק גורן: אין טיפול בחולה, אין טיפול ספציפי, אין טיפול מונע, אין חיסון.

יצחק גורן: יש רק המלחמה נגד היתושים.

יצחק גורן: מ"מ היו"ר מוסי רז:     תודה רבה.

יצחק גורן: ד"ר סילביו פטליק:     	ד"ר סילביו פטליק, אני רופא בביילינסון ויושב ראש האיגוד למחלות זיהומיות.

יצחק גורן: אני רוצה להוסיף לדבריו של ד"ר פאול סלייטר.

יצחק גורן: בשום פנים ואופן אני לא רוצה להתחרות עם משרד הבריאות, אבל אני רוצה להביא נתונים מהשטח לגבי המשפטים האחרונים, שאין עדויות להפחתה של המחלה.

יצחק גורן: אני רוצה להביא מספרים שכן מביאים עדויות לכך.

יצחק גורן: קודם כל, כולנו מעוניינים להרגיע את הקהל ולא ליצור פניקת יתר.

יצחק גורן: זו מטרת כולנו – גם לגבי המשפחות שלנו.

יצחק גורן: ד"ר מירי ויינברגר סיכמה נתונים שהם כוללים 87 מקרים שאושפזו בבתי חולים, ואפשר להעביר את השקף הזה למי שמעוניין.

יצחק גורן: אלה מקרים שאושפזו – אמנם לא כל המקרים, ומישהו יכול לטעון שהמקרים האחרונים עוד לא הוכנסו, אבל באופן גס לדעתי זה משקף.

יצחק גורן: למשל מקרים של דלקת המוח שאושפזו, אלה המקרים הקשים – בשבוע המעבר בין ה- 27 באוגוסט ל- 2 בספטמבר היה שיא: עשרות מקרים של אנצפליטיס.

יצחק גורן: אנחנו רואים גם לפי מספר המאושפזים שיש פחות מאושפזים, וזה בסקר עם מומחים באותם בתי החולים מאיר, שיבא, ביילינסון, איכילוב, היכן שמתרכזים רוב המקרים.

יצחק גורן: יש פחות מאושפזים.

יצחק גורן: לנו זה אומר שאנחנו בעקומה היורדת של המגיפה או ההתפרצות, או לא מגיפה – איך שאתם רוצים לקרוא לכך.

יצחק גורן: מה שקורה, לדעתי, זה כמו שקרה עם האפידמיה של האיידס – בהתחלה ראו רק את קצה הקרחון, אותם המקרים הקשים ביותר.

יצחק גורן: בהמשך, ככל שהיו כלים יותר רגישים, גילו אנשים פחות חולים, גילו נשאים.

יצחק גורן: היום זה קורה בשטח, אנחנו מרגישים את זה.

יצחק גורן: מישהו שהיה לו חום לפני חודש ימים ועכשיו הוא הבריא והוא בסדר – הוא עושה בדיקה לבדוק אם היתה לו קדחת הנילוס המערבי והוא מתווסף לאותם המקרים שמדווחים למשרד הבריאות.

יצחק גורן: כלומר, אנחנו צריכם להסתכל על הקרחון הזה לעומק, לנתח כמה מהקרחון הוא מעל פני המים וכמה מתחת לפני המים.

יצחק גורן: שוב אני מדגיש – אני מאד מכבד את הפעולה של המחלקה האפידמיולוגית ושל משרד הבריאות בכלל.

יצחק גורן: אני חושב שכל הגורמים צריכים להירתם, כולל הרופאים המומחים למחלות זיהומיות, שהם בין הראשונים שהתריעו כאשר היו מקרים בודדים.

יצחק גורן: רציתי להוסיף – יכול להיות שהמחלה הזאת כן היתה, לא היתה.

יצחק גורן: אני חושב שהיא כן היתה, כי זה לא פשוט לאבחן דלקת מוח בבן אדם בגיל 80.

יצחק גורן: דלקת המוח אצל אדם בן 80 – גם קלינאי מנוסה עם הרבה שנות ניסיון, כמוני – אני מודה, יכול להיות שהיו שנים שפספסנו, כי לבן אדם יש מחלות רקע ויש לו מחלת חום והוא מבולבל, ואז אנחנו לא מאבחנים מיד שיש לו דלקת המוח.

יצחק גורן: אין ספק שיש אלמנט של מודעות יתר, אבל אין ספק – אני בטוח שד"ר סלייטר יסכים אתי בעוד מספר שבועות – שהעקומה הזאת, כמו כל עקומה אפידמית, היא עולה והיא יורדת.

יצחק גורן: יכול להיות שנתווכח – זה  לא היה במעבר בין אוגוסט לספטמבר, יכול להיות שנמצא שעכשיו אנחנו במעבר, אין לי נתונים ואני לא יכול להתחרות עם המחלקה האפידמיולוגית, אבל אנחנו צריכים להבין את התהליך.

יצחק גורן: יוסי ענבר:

יצחק גורן: יצחק גורן: זה עניין של משרד הבריאות.

יצחק גורן: יוסי ענבר: זה גם לא עניין של המשרד לאיכות הסביבה.

יצחק גורן: אני מדבר על כלל המערכת – זה לא נכון לפרסם, ואותם ישובים שיש בהם את המקרים – אני חושב שאין אחד שלא יודע שזה קיים.

יצחק גורן: חבר הכנסת מוסי רז, שאלת לגבי ההיערכות לשנה הבאה – אין ספק שההיערכות לשנה הבאה תהיה טובה לא פחות מאשר השנה, ואפילו הרבה יותר טובה, כיוון שהיום, כשאנחנו אומרים "זאבים", יודעים שיש "זאבים".

יצחק גורן: כשאמרנו בתחילת השנה שיהיו "זאבים" או תהיה קדחת, אז התייחסו לכך כפי שאמרת – אני מניח שחלק מן הרשויות תייקו וחלק לא.

יצחק גורן: אין ספק שבעונה הבאה לא יתייקו והפעילות תהיה יותר טובה.

יצחק גורן: מ"מ היו"ר מוסי רז: אני בעצם שאלתי שאלה אחרת, היא כנראה לא הובנה.

יצחק גורן: איזה עוד מכתבים יצאו מכם בחודשים האחרונים לגבי מגיפות שצפויות?

יצחק גורן: גילינו אתמול ברדיו שיש מחלה נוספת – קדחת השקע האפריקאי.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     	לגבי קדחת השקע האפריקאי – שהרדיו ואחרי כן השירותים הווטרינריים התריעו על כך – בעצם הטיפול הוא דומה, זה מניעת יתושים, ואני מעריך שהיום כבר כולם מונעים יתושים, כך שהבעיה היא פחותה.

יצחק גורן: אנחנו ניזונים מבחינת התקדמות המחלה מנתוני משרד הבריאות.

יצחק גורן: אם מה שאמרת הוא נכון, שהירידה התחילה, אז זה כתוצאה מאותה פעילות שהיא פעילות מוגברת שהחלה לפני כשלושה שבועות, חודש ימים – אולי – או כתוצאה ממזג האויר.

יצחק גורן: לגבי הניתוח מה גרם להתפרצות, אני חושב שכאן בחדר – אולי יש מישהו שיודע אחרת – אף אחד לא יכול להצביע היום למה השנה זה יותר.

יצחק גורן: להיפך – אני אומר שבאופן נורמלי השנה היו פחות יתושים כי לצערנו החורף שעבר היה חורף שחון, היו פחות שלוליות, היו פחות מים עומדים, ובפועל התוצאה בשטח היתה שונה.

יצחק גורן: היה חם והיו פחות מפגעי יתושים בגלל המחסור בגשם, כך שקשה מאד להסביר.

יצחק גורן: אנחנו עוד נצטרך לעשות מחקר הרבה יותר עמוק ולהבין למה באיזור השרון דווקא, ואם מדברים על נדידת הציפורים, למה לא באיזור הנדידה, שזה מקומות אחרים לחלוטין.

יצחק גורן: אלה דברים שקשה היום להסביר.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     נציגת מרכז השלטון המקומי, בבקשה.

יצחק גורן: עידית הוד:     מאד חשוב בנושא של היתושים להבהיר ראשית, שכל הרשויות המקומיות בישראל באופן שוטף עושות ניטור והדברה כל שנה, בדרך כלל הן עושות זאת ברמה איזורית – יש איגודי ערים לביעור יתושים, יש רשויות ניקוז.

יצחק גורן: אבל, צריך להבחין בין שני סוגים של מוקדי יתושים.

יצחק גורן: מוקד אחד זה המוקדים הקבועים, שהרשות המקומית יודעת עליהם: יש ואדיות קבועים שבהם צריך לבצע ניטור, יש ביצות באיזורים מסויימים, ויש את המוקדים המזדמנים: זה אותו כלי קיבול על גג של בניין או אותו צמיג שיש בו קצת נוזלים שיכול לפתח אלפי זחלי יתושים.

יצחק גורן: מה שהרשויות עושות כל שנה, הן פועלות במוקדים הקבועים באופן שוטף – בין על ידי מדבירים שלהן, בין על ידי חוזים עם גופים חיצוניים שמדבירים ומנטרים ומאתרים.

יצחק גורן: כל רשות נערכת מפברואר לביצוע של הנושאים האלה, והשנה היתה היערכות הרבה הרבה יותר גדולה.

יצחק גורן: ברגע שהרשויות קיבלו מכתבי התרעה מהמשרד לאיכות הסביבה, חילחלו את זה הלאה לתושבים.

יצחק גורן: יש כאן הודעות לתושבים ולוועדים מקומיים של הציבור, אפשר להראות שהם חילחלו את זה למטה.

יצחק גורן: מעבר לכך, הרבה רשויות מקומיות שבאמת נמצאות באיזורים שבהם יש הרבה יתושים, יוצאות טרם עונת היתושים לתושבים שלהן על גבי לוחות המודעות ובמקומונים, ומבקשות מהם סיוע באיתור המוקדים המזדמנים.

יצחק גורן: העניין הוא שלא כל הארץ מכוסה על ידי  רשויות מקומיות.

יצחק גורן: צריך לזכור את זה – יש הרבה בסיסי צבא, יש שטחים אקס-טריטוריאליים, וגם אם רשות מקומית עושה פעולת מניעה טובה ועושה פעולת הדברה טובה, מספיק שבבסיס צבאי ליד יש מוסך ויש שם כמה צמיגים שבהם יש מים – אי אפשר לנטר וזה יכול להיות מוקד גדול מאד ליתושים.

יצחק גורן: בתוך המוקדים המזדמנים יש באמת את אותם מוקדים הקלים לאיתור, כמו תושב שמתלונן ובאים והופכים את כלי הקיבול או מנקזים את אותו צמיג, אבל יש מטרד קשה מאד לרשויות המקומיות – מזדמן – שזה פריצות ביוב.

יצחק גורן: פריצת ביוב זה קצת יותר קשה וזה יכול להיות לאורך קילומטרים.

יצחק גורן: משום מה, בשנת 1993 המדינה היקצתה הרבה מאד משאבים לטיפול בביוב במדינה – נתנו 25% מענק, 75% הלוואה בתנאים מועדפים, ורוב הרשויות המקומיות נכנסו לעניין של הסדרת הביוב, הקמת מכוני טיהור.

יצחק גורן: ב- 1994 כבר שינו את התנאים, ונכון להיום – התנאים לרשות מקומית שרוצה להסדיר את הביוב הם מאד קשים מבחינת הלוואות, אין מענקים.

יצחק גורן: אנחנו קוראים באמת לממשלה לסיים את אותו תהליך שהתחיל ב- 1993 ולחבר ולרשת את כל הארץ, ואז אותם מפגעים של זרימת ביוב לתוך ואדיות, שגורמים את המפגעים הקשים ביותר לרשויות המקומיות מבחינת יתושים – יטופלו.

יצחק גורן: רק כדי לסבר את האוזן – הרשויות המקומיות הן בעצם אלה שביומיום מטפלות בכל פניות התושבים.

יצחק גורן: הרשויות טיפלו בשבועיים ב- 15,000 מקרים של פניות תושבים.

יצחק גורן: זה אומר שצריך להוציא מישהו לשטח, לאתר, לנטר, לראות שבאותו איזור שבו יש תלונות של תושבים אין על גג של איזשהו בניין משהו.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     הם מטפלים גם בגגות למרות שזה בית פרטי?

יצחק גורן: עידית הוד:     כן.

יצחק גורן: שולחים צוותים לאתר ולנטר.

יצחק גורן: יצחק גורן:     האם יש לך את הנתון כמה מתוך ה- 15,000 היו פניות מוצדקות?

יצחק גורן: עידית הוד:     אנחנו צריכים להוציא את זה.

יצחק גורן: יוסי ביקש ממני את זה, אנחנו נפנה לרשויות המקומיות כי יש טיפול בכל פנייה דרך מוקדים עירוניים מסודרים ואנחנו נלך אחורה וננסה לראות מה באמת טופל ומה לא.

יצחק גורן: מה שחשוב להבהיר, שמחר בבוקר יכול להיות כלי קיבול נוסף או ברז מטפטף, ולכן להגיד שבמוקדים המזדמנים אפשר לטפל באופן מושלם – מאד קשה להגיד דבר כזה.

יצחק גורן: הרשויות ביצעו 270 פעולות להדברת יתושים, מבצעות ניטור באופן שוטף.

יצחק גורן: הבעיה היא שהן עומדות בפני קשיים תקציביים מאד גדולים.

יצחק גורן: אם יש למשל איגוד ערים שרון דרומי להדברת יתושים שהתקציב השנתי שלו הוא שני מיליון שקלים, והם כבר התחייבו על ארבעה מיליון שקלים, אזי יש להם בעיה קשה מאד.

יצחק גורן: כאן, אם יהיה צורך בהיערכות נוספת, נצטרך עזרה ממשלתית בנושא הזה.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     האם היתה פניה של מרכז השלטון המקומי למשרד האוצר או למשרד הפנים?

יצחק גורן: עידית הוד:     היתה ישיבה משותפת עם המשרד לאיכות הסביבה ומשרד הבריאות וביקשנו שבמשותף אנחנו נפנה.

יצחק גורן: היתה פניה של עדי אלדר.

יצחק גורן: דובר:     דרך העיתון.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     יכול להיות שעדיין זה לא מצדיק כרגע הקצאת משאבים נוספים, ואולי עם המשאבים הקיימים אפשר להתמודד עם הבעיה, אבל בהחלט צריך להיות ערוכים גם לאפשרות הזאת.

יצחק גורן: עידית הוד:     יש נתון חשוב שכדאי אולי לציין אותו כאן.

יצחק גורן: עשינו סקר ברשויות במשך שבועיים רק על חומרי ריסוס, שזה לא כולל הוצאות מנטרים לשטח, הדברת המוקדים העירוניים - כל טרקטור פנוי ברשויות המקומיות היום מסדיר תוואי של נחלים, נעשות פעילויות בשטח – רק על חומרי ריסוס, שלעתים גם זה נעשה על ידי קבלנים, הרשויות הוציאו 12 מיליון שקלים.

יצחק גורן: יצחק גורן:     עשיתם 270 פעולות ריסוס ואת אומרת שזה עלה 12 מיליון שקל?

יצחק גורן: זה מספר שקצת לא מסתדר.

יצחק גורן: עידית הוד:     לא.

יצחק גורן: עשינו 270 פעולות ערפול.

יצחק גורן: ריסוס והדברת זחלים – נעשו הרבה יותר.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     אני בהחלט חושב שזאת בעיה, אבל אני מאמין שהבעיה הזאת צריכה להיפתר ברמה של משרדי הממשלה, הם צריכים לתת את הדעת על כך, כי בכל אופן מקווים ומתפללים שמזג האויר הולך ומשתפר לטובה והולך ונעשה יותר קריר, אולי זה יעזור קצת.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     אני חושש מהגשם שיגיע מחר-מחרתיים, כי לאחר מכן יגיע גל חום.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     אני רוצה להיות יותר אופטימי ממך לקראת השנה החדשה.

יצחק גורן: יוסי ענבר:  	אני מקווה שיירד הרבה גשם, אבל מבחינת היתושים זו בעיה.

יצחק גורן: פרופסור מנפריד גרין:     שמי פרופסור מנפריד גרין, אני ראש המרכז הלאומי לבקרת מחלות במשרד הבריאות.

יצחק גורן: רציתי בכמה מלים להבהיר את אספקט האפידמיולוגיה הרפואי ולהתייחס במיוחד לנושא ההדברה והעברה על ידי יתושים.

יצחק גורן: קודם כל, המונח של התפרצות מגיפה או ריבוי מקרים הוא למעשה מונח מקצועי ויש לזה מטרה.

יצחק גורן: המטרה היא בעצם להתריע על משהו יוצא דופן, ולא מעבר לכך, ואם זה מבוסס על איזשהו שינוי עובדתי או שינוי על פי רושם, החשיבות כאן היא למעשה להבהיר לאלה שמטפלים בנושא שקורה משהו שלדעתנו דורש טיפול יותר אינטנסיבי.

יצחק גורן: זאת היתה בעצם המטרה להגיד שלמעשה יש לנו ריבוי מקרים, אפשר גם לקרוא לזה במילה אחרת, ואנחנו חושבים שאנחנו צריכים להיכנס לזה יותר לעומק.

יצחק גורן: אנחנו כן שומעים שכאן נעשה מאמץ רב – וכך אני הבנתי מהמשרדים השונים, במיוחד המשרד לאיכות הסביבה – להדברה ולניסיון לאיתור מוקדי יתושים, וגם יוסי אמר שיש קושי למצוא איזשהו קשר בין המאגרים של היתושים והאנשים שחלו.

יצחק גורן: אני חושב שייתכן – ואני זורק זאת גם כהשערה – ייתכן שיש פחות יתושים אבל הם יותר נגועים, זאת אומרת הנגיף יותר נפוץ בין היתושים, יכול להיות גם במקומות אחרים.

יצחק גורן: אנחנו יודעים את זה גם ממחלות אחרות: קדחת הכתמים, שלפעמים יש פחות קרציות אבל יותר תחלואה, וזה כנראה כתוצאה מכך שהקרציות הן יותר נגועות.

יצחק גורן: אם כך, זו הזדמנות בעצם להגיד שהמאמצים, המשאבים להדברה ולמיגון אישי כמובן, צריכים להיות יותר גדולים, וזה בעצם מה שאנחנו אומרים היום – שלמעשה, לפחות לפי האבחנות שלנו יש לנו ריבוי מקרים – אני גם שותף לדיעה של ד"ר פטליק שבכל זאת יש סימנים של ירידה של המקרים הקשים.

יצחק גורן: יצחק גורן:     סליחה על ההפרעה.

יצחק גורן: יש לכם ריבוי מקרים השנה או - כמו שאמר ד"ר פטליק – שהרגישות והמודעות יצרו מצב שיש היום אינפורמציה שלא היתה בעבר?

יצחק גורן: פרופסור מנפריד גרין:     אני רוצה להבדיל בין שני מצבים.

יצחק גורן: יש לנו את ההיסטוריה של המחלה באיזור שלנו, שהמחלה היתה – לפחות על פי הספרות – נפוצה מאד בשנות ה-50, עם התפרצויות גדולות.

יצחק גורן: אנחנו יודעים שהיו תקופות – לפחות אנחנו לא איבחנו את זה – גם בזמן שהיו אמצעים לאבחן את זה – אמצעים תמיד היו, אבל זה לא היה משהו שגרתי.

יצחק גורן: השאלה היתה האם באמת השנה אנחנו מחפשים את זה יותר.

יצחק גורן: קודם כל, ייתכן שכן, אי אפשר לשלול את זה, יש ויכוח מקצועי, אבל אנשי המקצוע, אם אנחנו רואים משהו שנראה לנו יוצא דופן, לפי הנתונים שבידינו, אני אומר: אני רואה מקרים, לא איבחנו את זה בשנה שעברה, אני לא יכול לשלול שיש לנו מצב יותר בעייתי.

יצחק גורן: אני הולך על מצב יותר חמור כי אני רוצה לטפל בכך.

יצחק גורן: זה בדיוק כמו חולה – זה לא שאני אומר שאם אני לא יודע, אני לא אתן לו טיפול.

יצחק גורן: דווקא ההיפך – אם אני לא יודע, אני אתן עוד יותר, זאת אומרת אני אחפש ואתן הרבה יותר את הטיפול התמיכתי כי אני לא יודע.

יצחק גורן: כאן אני אומר: אני יודע על ריבוי מקרים, אני יודע על מקרי מוות, זאת אומרת אני יודע שיש כאן לפחות לפי מה שאנחנו יודעים משהו שלא ידענו בעבר, או לפחות ריבוי מקרים.

יצחק גורן: אם כך, אני חושב שכאן חייבים להשקיע בנושא של הדברה אולי מעבר לרגיל, כי אם באמת אנחנו רואים שהפעילות של היתושים היא לא במיוחד גבוהה, ויחד עם זאת יש לנו מקרים – ריבוי מקרים – אזי אנחנו צריכים לתת את הדעת ולהגיד שזה הזמן לתת משאבים ולהגביר.

יצחק גורן: אני מסכים שיש בעייתיות בשטח עם זה, וזה הוזכר כאן.

יצחק גורן: אני מסכים עם העובדה שלכל בית יש את מקור המים שלו וכל אחד צריך לטפל – זה המסר לציבור, שכל אחד צריך לטפל באיזור שלו, מיגון אישי.

יצחק גורן: אני רוצה לסכם בנקודה אחת – מה שחשוב להבין, שזו מחלה שהיא מוכרת לנו היטב.

יצחק גורן: אנחנו יודעים מהו הגורם, אנחנו יודעים מה מעביר את זה, זה רק על ידי יתושים ולא ידוע על שום דרך אחרת.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     האם זה בטוח?

יצחק גורן: פרופסור מנפריד גרין:     לעולם אי אפשר להגיד מאה אחוז בטוח, אבל על פי כל המחקרים המעבדתיים, ניסיונות בעולם והמחלה שהיא מפושטת מאד בכל אפריקה, במערב אסיה, עכשיו בארצות הברית וחלק באירופה  – זאת מחלה שהיא מוכרת לנו היטב, זאת אומרת זו לא מחלה חדשה.

יצחק גורן: אנחנו יודעים בוודאות שהיתוש מעביר את זה מאדם לאדם וגם מעביר את זה לבעלי חיים.

יצחק גורן: אין דרך אחרת שידוע לנו שהנגיף כן יכול לעבור.

יצחק גורן: תמיד מישהו יכול להגיד – לא שללנו את הכל, וזה נכון לגבי כל דבר.

יצחק גורן: אנחנו יודעים שהיתה התפרצות ברומניה ב- 1996, אנחנו יודעים שהיתה התפרצות בארצות הברית בשנה שעברה, אז אנחנו אומרים שיש, כמו בכל מחלה, את הגלים האלה, ייתכן שאנחנו גם בגל הזה – בואו נטפל בזה, אנחנו יודעים איך לטפל בזה, אנחנו יודעים איזה מסר למסור לציבור: מיגון אישי למעשה, וזה לרוב מחלה קלה.

יצחק גורן: למעשה יש לנו מחלה שניתן לטפל בה, גם במידה רבה ניתן למנוע את זה – לא לגמרי, כי אנחנו באיזור מה שנקרא אנדמי, ואני חושב שזה המסר שאנחנו צריכים למסור וכמובן לעבוד ביחד עם השותפים הפעילים באיכות הסביבה.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     האם יש הנחיות לציבור הרחב?

יצחק גורן: האם ניתנו באמצעי התקשורת?

יצחק גורן: יוסי ענבר:     בפירוש.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     אני רוצה לשאול האם יש איזשהן הנחיות לציבור הרחב ברשויות.

יצחק גורן: עידית הוד:     הרשויות המקומיות הוציאו הנחיות.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     כולל בעיתונות המקומית וכולל בלוחות מודעות.

יצחק גורן: עידית הוד:     על לוחות מודעות ובדיוור לוועדי היישובים.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     כל רשות מקומית עושה זאת באופן עצמאי?

יצחק גורן: עידית הוד:     לתושבים שלה או לוועדי היישובים שלה, אם זה מועצה איזורית.

יצחק גורן: יצחק גורן:     גם משרד הבריאות פירסם.

יצחק גורן: עידית הוד:     בדרך כלל הרשיות לא מחכות.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     אני רוצה לומר שכאן התקשורת עזרה – עזרה מצד אחד אולי גם לעורר איזושהי פניקה, אבל מצד שני, העברת המסרים היתה מיידית, דרך התקשורת – גם משרד הבריאות, גם אנחנו, ניתנו הנחיות.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     אתם העברתם הנחיות באמצעות התקשורת האלקטרונית: ברדיו, בטלוויזיה?

יצחק גורן: יוסי ענבר:     בפירוש כן – כל יום, כמעט כל אחד מהיושבים כאן בחדר דיבר לפחות פעם או פעמיים.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     לא.

יצחק גורן: אני מדבר באמצעות פירסום ברדיו או בטלוויזיה.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     לא היה צורך בפרסום מסודר כי הפרסום נעשה בכל מקרה.

יצחק גורן: יצחק גורן:     נעשה פרסום מסודר דרך אתר באינטרנט.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     בדימונה לכולם יש אינטרנט?

יצחק גורן: אני מדבר על עיתונים, רדיו, טלוויזיה.

יצחק גורן: יצחק גורן:     משרד הבריאות פרסם הודעה מסודרת של הוראות והנחיות לציבור מה לעשות בעניין המחלה הזאת, כולל מיגון אישי, שימוש בדוחה יתושים – זה היה לפני חודש בערך.

יצחק גורן: דובר:     בחודש מאי.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     רבותי, מחודש מאי ועד היום....

יצחק גורן: דובר:     החוזר חזר בחודש יולי.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     אני בכל אופן מאד ממליץ לאדונים הנכבדים היושבים כאן – ואני גם אעביר את זה כהחלטה – שיהיה פרסום מתאים באמצעים האלקטרוניים במדינת ישראל לציבור הרחב, כדי שיידעו מהם אמצעי המיגון וכיצד להתגונן בפני התופעה הזאת.

יצחק גורן: אני חושב שזה יכול רק להרגיע את הציבור וזו פעולה שאפשר לעשות אותה, אלא אם יש שיקולים אחרים שאני לא יודע ואם אתם מוכנים להגיד אותם – אדרבה.

יצחק גורן: נכון לרגע זה, אני לא רואה סיבה שלא לעשות את זה.

יצחק גורן: האם מישהו מעוניין להוסיף לדברים שנאמרו?

יצחק גורן: שלום גולדברגר:     רציתי להעיר הערה שהיא יותר פילוסופית.

יצחק גורן: אנחנו לא יודעים מה היה בשנה שעברה מבחינת היקף התחלואה והיקף המגיפה.

יצחק גורן: בסך הכל, מה שקרה במדינת ישראל זה ששיפרו את הבריאות של הציבור, את המודעות של הציבור, על ידי הוספת אמצעים טכניים לבדיקת התחלואה הזאת.

יצחק גורן: הגלגל איכשהו התהפך, שמתוך זה שאנחנו יודעים יותר ואנחנו מעוררים יותר את הנושא, אז יש מחשבה כאילו קרתה מגיפה שאף פעם לא היתה וכאילו יש הרעה בבריאות הציבור, בשעה שכל מה שאנחנו עשינו לדעתי בשנה זאת רק הוסיף לבריאות הציבור ולא החסיר לגבי שנה שעברה.

יצחק גורן: בשנה שעברה פשוט לא ידעו, השנה יש מודעות גדולה יותר.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     לא בדקו.

יצחק גורן: שלום גולדברגר:     פשוט לא היתה בדיקה מסודרת של התחלואה הזאת.

יצחק גורן: אנחנו מעריכים שברגע שאנחנו יודעים יותר, אנחנו נביא לכך שהמודעות של הציבור, המודעות של הרשויות, והתחלואה הזאת תהיה תחת שליטה ותפחת.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     האם למישהו כאן יש נתונים לגבי מימדי התופעה?

יצחק גורן: האם היא במגמת עליה?

יצחק גורן: מבחינת הנתונים שיש לנו בשבועות האחרונים, האם יש מגמה של עליה?

יצחק גורן: שלום גולדברגר:     דובר על כך כאשר לא היית נוכח.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     סליחה, אין צורך לחזור.

יצחק גורן: רציתי לשאול את המשרד לאיכות הסביבה – התקבל כאן הבוקר אצלנו בוועדה מכתב מראש המועצה האיזורית עמק חפר, ושם הטענה היא על המצב מעבר לקו הירוק.

יצחק גורן: כאן נשאלת שאלה האם אתם לא מתמודדים, כי אני לא יודע עד כמה הרשות הפלסטינית מודעת לעניין הזה ומה הם עושים, ואת היתושים אי אפשר לעצור במחסומים של צה"ל או במחסומים אחרים.

יצחק גורן: הם עוברים, והשאלה אם הם לא מעבירים איתם את החיידק הזה.

יצחק גורן: יכול להיות שאנחנו מחפשים אצלנו – ואצלנו בסדר – אבל זה מגיע משם.

יצחק גורן: יצחק גורן:     קודם כל, יש יתושים בכל מקום – כולל היה אצלנו וצריך לטפל בהם כאילו יש אצלנו ולא לזרוק על אחרים.

יצחק גורן: המינהל האזרחי קיבל מימון תקציבי לטפל ביתושים בוואדיות שמוכרים בפגיעה של יתושים: בנחל חברון, בנחל שכם ובמקומות אחרים.

יצחק גורן: יחד עם זאת – יוסי שיושב כאן, פנה לפני כחודש אל הרשות הפלסטינית והתריע בפניהם על העניין הזה והם נוקטים בפעולות כפי שהם דיווחו לנו.

יצחק גורן: אנחנו לא יכולים לנטר יתושים בתוך התחומים שבשליטה הפלסטינית, אבל יחד עם זאת, אם אנחנו מסתכלים על אותם נתוני מחלה, אנחנו לא רואים שיש השפעה על תושבי תל אביב מיתושים שנמצאים בשכם.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     תל אביב לא, אבל אם אתה מדבר על כך שנמצאים בגבול...

יצחק גורן: יצחק גורן:     אנחנו רואים שאין תחלואה ביישובים הישראליים ביהודה, שומרון ועזה.

יצחק גורן: פשוט אין שם מחלות.

יצחק גורן: איוב קרא:     איך אתה מסביר את זה?

יצחק גורן: יוסי ענבר:     אין דיווח.

יצחק גורן: יצחק גורן:     אין דיווח, אנחנו לא מקבלים דיווח ממשרד הבריאות.

יצחק גורן: יכול להיות שלמשרד הבריאות יש, לנו אין דיווח שיש.

יצחק גורן: דובר:     לגבי יהודים מעבר לקו הירוק.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     אנחנו מדברים על אוכלוסיה יהודית.

יצחק גורן: יצחק גורן:     אני מדבר על האוכלוסייה היהודית.

יצחק גורן: אנחנו מסתכלים גם על פריסת החולים המדווחים: הרצליה, תל אביב, הוד השרון, כפר סבא, נתניה, טירת הכרמל, כברי, נהריה, עפולה – הן ביתר, הן כוכב יאיר, הן עמק חפר.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     ובכל זאת, איך אתה מסביר את הפנייה של ראש המועצה האיזורית עמק חפר?

יצחק גורן: יוסי ענבר:     כמו למקומות אחרים, לעמק חפר מוזרם – לצערנו – ביוב גולמי משכם, והוא פנה כדי להסדיר חלק מהזרימה של הביוב שמגיע מעבר לקו הירוק.

יצחק גורן: יצחק גורן:     למרות שהוא קיבל מהמשרד לאיכות הסביבה שישה מיליון שקלים, ועכשיו זה נמצא בתהליך אני מקווה – מיתקן שיפתור לו את הבעיה של ביוב שכם.

יצחק גורן: יוסי ענבר:     כפי שעידית אמרה קודם, בהזדמנות זו חשוב להדגיש – פתאום אנחנו רואים מהי החשיבות של הטיפול בביוב, מעבר לזיהומי תהום, מעבר למפגעים אסתטיים וריחות, כי כל הביוב שזורם היום ועדיין לא מטופל במדינת ישראל, הוא היום מקור הדגירה לאותם זחלי יתושים שאנחנו צריכים לטפל בהם.

יצחק גורן: איוב קרא:     איך אנחנו יכולים לקבל אינדיקציה בעניין של המגזר הכפרי?

יצחק גורן: אני חי ביישוב מרכזי – אני חבר כנסת – אין לי ביוב עדיין בכפר שלי.

יצחק גורן: מה הסיכוי שלי להיפגע ממחלה כזו, כשאין לי ביוב זורם?

יצחק גורן: יוסי ענבר:     מה שמדהים – כפי שאמרנו קודם – מספר מקרי התחלואה המדווחים הוא דווקא באיזורים שבהם יש ביוב מוסדר.

יצחק גורן: יצחק גורן:     ברשותכם, אני רוצה להעיר הערה  - בעיית הביוב היא בעיה קשה שצריך לטפל בה.

יצחק גורן: אם לא יהיה ביוב ויהיו מים, יהיו יתושים אחרים, זאת אומרת יתושים יהיו וגם אם לא יהיה ביוב, רק מים.

יצחק גורן: אמרה עידית קודם – וכולנו יודעים, על אחת כמה וכמה באיזורים כפריים – שאם יש גומה של עץ ובגומה זו יש קצת עשבייה וקצת לחות, יש יתושים.

יצחק גורן: לכן, הבעיה היא בעיה שצריך להתייחס אליה גם בהנחה שלא יהיה ביוב ויהיו מים נקיים, ואז יהיו יתושים אחרים – לא יתושי מטרד קולקס אלא סוג אחר.

יצחק גורן: צריך לצאת מנקודת הנחה שתמיד יהיו יתושים למרות כל מה שייעשה.

יצחק גורן: השאלה מה יהיה היקף הבעיה, בכמה אפשר יהיה לצמצם ולהוריד אותם, ואיך אפשר למנוע מחלות באמצעים מניעתיים אחרים, בדיוק כפי שעשו עם המלאריה – הלכו לטיפול גם בבעיית הביצות אבל גם בתרופות.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     רציתי לשאול את נציג צה"ל האם יש דיווחים על פגיעה בחיילי צה"ל.

יצחק גורן: רס"ן אלי משאלי:     אנחנו יודעים על שני מקרים של פגיעה בחיילים – אחד כבר חזר לתפקוד רגיל, לגבי השני כנראה שהמצב קל.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     החיילים שנפגעו – האם הבסיסים שלהם נמצאים באיזורים אזרחיים שכבר נפגעו או במקומות שונים לגמרי, או שהם באו מהיישובים הללו?

יצחק גורן: רס"ן אלי משאלי:     אני יודע רק על חייל אחד, שהיה בצאלים והוא גר באיזשהו קיבוץ בצפון.

יצחק גורן: לגבי החייל השני איני יודע.

יצחק גורן: איוב קרא:     האם החיילים נמצאים בבסיסים קבועים או מה שנקרא בסדרות, כלומר במקומות זמניים, ולכן נפגעו?

יצחק גורן: רס"ן אלי משאלי:     צאלים הוא בסיס קבוע, הוא בסיס של אימונים שמגיעים אליו חיילים.

יצחק גורן: איוב קרא:     השאלה אם הוא נפגע במהלך הסדרה או בתוך הבסיס.

יצחק גורן: רס"ן אלי משאלי:     אין לנו אפשרות לדעת איפה הוא נעקץ.

יצחק גורן: תקופת הדגירה היא משבוע עד 15  יום, כך שהוא יכול היה להיעקץ בצאלים, יכול להיות בקיבוץ.

יצחק גורן: מאד קשה לדעת איפה הוא נפגע או נעקץ.

יצחק גורן: שלום גולדברגר:     עוד מילה לאינפורמציה בנושא הקודם שדיברנו עליו – עמק חפר.

יצחק גורן: הפלסטינים, אין להם מידע לגבי תחלואה אצלם, אבל אני יודע שהיתה פנייה למשרד הבריאות שנעשה להם בדיקות במעבדות שלנו והסכמנו לעשות מספר מצומצם של בדיקות – כמובן לא בהיקף הכולל – במעבדה שלנו.

יצחק גורן: הם יעבירו לנו דוגמאות ואז נדע אם גם אצלם יש בעיה ובאיזה היקף.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     ממה שאני יודע, בכל זאת יש שיתוף פעולה בין המשרד לאיכות הסביבה לרשות הפלסטינית בכל מה שקשור לאיכות הסביבה.

יצחק גורן: שלום גולדברגר:     גם בכל מה שקשור לבריאות יש ועדות אחרות.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     בכל אופן, לאור הדיון הזה ולאור פנייתו של ראש המועצה האיזורית עמק חפר, הייתי ממליץ מאד גם למשרד הבריאות, גם למשרד לאיכות הסביבה, הייתי מבקש – אל תחכו שהם יגלו את ההתעניינות, אלא הייתי מציע שאנחנו נגלה התעניינות מה קורה שם ולבדוק האם הם מטפלים או לא מטפלים, אולי הם זקוקים לעזרה – אני חושב שרצוי מאד להתחיל לטפל שם לפני שזה יהיה  בקנה מידה כזה שאחר כך להתמודד עם הבעיה יהיה קשה מאד.

יצחק גורן: לכן, המלצתי לכם, לאנשי המקצוע – כבר עכשיו להתחיל להתעניין אצלם מה קורה בנושא הזה, במסגרת שיתוף הפעולה הקיים.

יצחק גורן: בסך הכל אני חושב שקיבלנו כאן היום סקירה רחבה על כל מה שקשור לקדחת הנילוס, וכמה החלטות בהתייחס לדיון שנערך כאן:  1. הוועדה שמעה וקיבלה נתונים על טיפול משרדי הממשלה השונים בקדחת הנילוס.

יצחק גורן: 2. הוועדה דורשת השקעה יתרה בהדברה באמצעות הרשויות המקומיות ותקציב הולם לרשויות המקומיות.

יצחק גורן: יכול להיות שכרגע אין בעיה תקציבית, אבל אם חס וחלילה זה יילך ויתרחב, ודאי שיצטרכו לקחת זאת בחשבון, כי אי אפשר להטיל את המעמס הזה על הרשויות המקומיות, במיוחד כשישנן רשויות מקומיות שלא יוכלו לקחת על עצמן את המעמסה היתרה הזאת.

יצחק גורן: 3. הוועדה דורשת מהמשרד לאיכות הסביבה וממשרד הבריאות, באמצעות הרשויות המקומיות, להעביר הנחיות לציבור על מיגון אישי וסימני המחלה – באמצעות התקשורת האלקטרונית והכתובה.

יצחק גורן: אני חושב שזו פעולה מאד מאד חשובה לציבור הרחב על מנת שלא יהיה בפאניקה, כי אם היום מביאים את הדברים הללו כשהאווירה עדיין רגועה ואין בהלה, הדברים נקלטים יותר טוב מאשר כשזה יתפשט חס וחלילה – אנחנו מקווים שלא, אבל בכל אופן כדאי להיות ערוכים לכל צרה שלא תבוא,  וכפי שאומרים אצלנו: תכלה שנה וקללותיה, תחל שנה וברכותיה.

יצחק גורן: עידית הוד:     רציתי להוסיף לגבי נושא הביוב שעלה כאן – אם אפשר לפנות לממשלה גם להסדיר ולהקצות משאבים כדי לסיים את הנושא הזה.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     אני מציע – אני לא הייתי מערב שמחה בשמחה.

יצחק גורן: יצחק גורן:     אני רוצה לציין בנושא הביוב, שלצערי הרב, הרשויות המקומיות עוד לא מנצלות את התקציבים שיש למדינה, משרד התשתיות, ואנחנו נאלצים להגיש תביעות משפטיות נגד ראשי רשויות שיש בידיהם תקציבים ולא מקיימים את מה שצריך לקיים.

יצחק גורן: היו"ר דוד אזולאי:     תודה רבה לכולם, שנה טובה.

יצחק גורן: הישיבה נעולה.