ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 114, 2000-06-20 11:30

דוד אזולאי: רבותי, אני פותח את הישיבה.

דוד אזולאי: אנחנו היום מקיימים דיון בנושא איכות המים בעקבות פנייתו של חבר הכנסת מוסי רז לוועדה ולאור הפרסומים האחרונים על איכות המים במדינת ישראל ובמיוחד לאחר ההודעה על יציאה של משלחת מהמדינה כדי לייבא מים מטורקיה.

דוד אזולאי: יכול להיות שאם לא היו עכשיו דיונים על קואליציה ואופוזיציה, הנושא הזה היה תופס כותרות, אבל בוועדה אנחנו משתדלים לא לעשות לא קואליציה ולא אופוזיציה.

דוד אזולאי: הנושא הוא מאד מאד חשוב ובאמת יש פה שאלות רבות.

דוד אזולאי: אני אאפשר קודם כל לחבר הכנסת מוסי רז להציג את הדברים ולאחר מכן אני אוסיף.

דוד אזולאי: בבקשה, אדוני.

מוסי רז: אנחנו התבשרנו ביום רביעי האחרון על ההודעות, כביכול, ששונו אחרי זה - ואולי נשמע כאן את הסיבות להודעות והסיבות לביטולים - בנושא שאיבת המים למוביל הארצי ונושא איכות המים.

מוסי רז: אני חושב שבנושא הזה אני ארצה יותר להשמיע לאחר שאשמע את המומחים שהודיעו את ההודעות.

מוסי רז: על כל פנים, אני חושב שכדאי שבמסגרת הדיון הזה, כפי שאתה הזכרת, אדוני היושב ראש, נדון לא רק בנושא איכות המים אלא גם בנושא כמותם.

מוסי רז: מאיפה בכלל יש לנו מים לגמור את הקיץ הזה, כשהכינרת כבר כמעט על המפלס האדום עוד לפני שהקיץ התחיל - באופן רשמי הוא מתחיל מחר – ויש גם את המשלחת המפורסמת הזו לתורכיה, כשבוועדת הכלכלה דנים בנושא של התפלת מים.

מוסי רז: מדינת ישראל אין לה מים והיא צריכה לפתור את הבעיה שלה בדרך של התפלה ו/או ייבוא מים.

מוסי רז: אני לא רוצה כרגע להיכנס לזה ולנקוט עמדה בנושא, כי שתי האופציות הן בסדר.

מוסי רז: למדנו גם – ואולי נשמע פה – על הרעיונות שהוצפנו בהם היום בעמודים הראשונים של העיתונים.

מוסי רז: כוונות שמשמעותן בעצם ייבוש המדינה.

מוסי רז: לא להשקות בצינורות רחבים ולא להשקות גינות, מה שאני רואה כדבר הרבה יותר בעייתי.

מוסי רז: אנחנו יודעים שזאת גזירה שהציבור לא יעמוד בה, התקנה של לא להשקות את הגינות הציבוריות וגם לא את הגינות הפרטיות ואם יעמוד בה, המדינה תיהפך למין שממה צהובה אחת גדולה.

מוסי רז: לפני שאני באמת שומע את המומחים, אני אספר לך, אדוני היושב ראש, שאני אשלח היום מכתב ליושב ראש הכנסת, שהכנסת תהיה הראשונה שנותנת דוגמא בעניין הזה.

מוסי רז: הממטרות פה, לא רק שהן עובדות בשעות היום, אלא מי שייצא החוצה ייראה שהן משקות בעיקר את הכניסה לכנסת ומעט מאד את הדשא.

מוסי רז: אז אני, דווקא בתור אחד שלא חושב שצריך לבטל את השקיית הגינות והדשאים, בטח לא חושב שצריך להשקות אותם ביום ובטח שלא להשקות את המדרגות לכנסת כפי שנעשה.

מוסי רז: מי שרוצה, יכול עכשיו, ממש ברגעים האלה, לצאת – אני בא משם ממש לפני שתי דקות – ולראות איך זה נעשה בכנסת.

מוסי רז: ממש דוגמא רעה.

דניאל מורגנשטרן: תחליף את הגנן של הכנסת.

מוסי רז: לא צריך להחליף את הגנן.

מוסי רז: צריך רק להגיד לו מה לעשות.

דוד אזולאי: אני רוצה להגיד לכם שהתפרסם מאמר של פרופסור יורם אבנימלך, שהוא המדען הראשי לשעבר של המשרד לאיכות הסביבה והוא דיבר שם על זיהום חלקים של אקוויפר החוף, שידוע כאחד המאגרים הגדולים והחשובים ביותר במדינת ישראל.

דוד אזולאי: הוא אמר שבמאגר הזה יש חומרים מסוכנים וחומרים מסרטנים ולמי שהיה כאן בדיון הקודם של הוועדה, על הזיהום בנחל הקישון, הדברים רק מתחברים.

דוד אזולאי: מתברר, שהאיש הזה כבר לפני עשר שנים הציע, מה שרבים מציעים היום, להקים איזושהי מינהלת משותפת למשרדי הממשלה.

דוד אזולאי: אולי רק לסבר את האוזן, כדי שנבין במה המדובר, חבר הכנסת אליעזר כהן - צ'יטה - שלח מכתב לראש הממשלה ושלח גם אלי את המכתב הזה.

דוד אזולאי: הוא מציין שם שהבעיה המרכזית במשק המים הינה פיצול סמכויות שהוביל לחוסר שליטה מרכזי ומערכתי במשק המים והוא מונה את משרדי הממשלה השונים, העוסקים בנושא המים: מקורות, נציבות המים, משרד התשתיות, משרד החקלאות, הלובי החקלאי, המשרד לאיכות הסביבה, משרד הבריאות, משרד הפנים, משרד האוצר ולאחרונה גם משרד החוץ.

דוד אזולאי: צריך לייבא מים, לייצא מים.

דוד אזולאי: זאת הבעיה.

דוד אזולאי: אני חושב שריבוי הגורמים העוסקים בנושא הזה הוא אחד הגורמים למצב שהגענו אליו עד היום ואני גם רוצה לזרוק כאן לחלל האוויר: כשמדברים על ייבוא מים, אני שואל: האם מים המיובאים היום, מבחינת איכות, הם יותר טובים מהמים שאפשר לייצר היום במדינת ישראל?

דוד אזולאי: שאלה שניה: האם התפלת מי ים לא יותר זולה מאשר ייבוא מים?

דוד אזולאי: אני לא מבין בדברים האלה.

דוד אזולאי: אני גם שומע שמדברים על ייבוא מים במכליות שבזמנו שימשו לייבוא נפט ועכשיו עושים להן הסבה.

דוד אזולאי: זה נשמע לי מאד מוזר ואני חושב שבאמת בקצב הזה, לא נותר לי אלא לבקש רחמי שמים בנושא המים במדינת ישראל.

מוסי רז: מותר להתפלל בקיץ לגשם?

דוד אזולאי: בהחלט.

דוד אזולאי: במצב שקיים היום, בהחלט מותר.

דוד אזולאי: חוץ מזה, התפילה אף פעם לא מזיקה.

מוסי רז: זה פיקוח נפש.

דוד אזולאי: כן.

דוד אזולאי: שמעון טל ממקורות, או אולי נשמע קודם כל את הדיווח של ממלא מקום נציב המים, בבקשה.

דוד אזולאי: אתה היית ממלא מקום גם קודם?

צביקי נור: הייתי ממלא מקום גם קודם.

צביקי נור: זה בהגדרת תפקידי.

צביקי נור: אבל פה אני לא ממלא מקום.

צביקי נור: לפה אני בא כי נציב המים נמצא בטורקיה ולא יכול להיות פה ולכן אני מייצג אותו, בלי קשר להגדרת תפקידי.

צביקי נור: חבר הכנסת רז העלה את השאלה של הנחייה של משרד הבריאות למקורות להפסיק לספק מים מהמוביל וזו שאלה אחת שאני מציע שנתייחס אליה קודם.

צביקי נור: אל השאלה האחרת, של איכות מי הכנרת בכלל, איכות המים בארץ ואיכות המים באקוויפרים השונים, אני מתייחס כשאלה שניה ולכן אני בהחלט מציע ששמעון טל, שהוא סמנכ"ל ההנדסה של חברת מקורות - שהיא זו שקיבלה את ההוראה ואמורה היתה להתמודד אתה - יתייחס לנושא ואחרי זה נתייחס לכל נושא המים.

צביקי נור: תהיה כאן גם סקירה של השירות ההידרולוגי בנושא זה.

דוד אזולאי: בבקשה.

שמעון טל: אני חושב שנתמקד כרגע בנושא של איכות מי המוביל ובשאיבת המים מהמוביל, כיוון שמה שנגעתם בהם הן בעצם כל הבעיות של משק המים ואני חושב שהדיון בהן יכול להימשך שלושה ימים.

דוד אזולאי: דרך אגב, זה לא הדיון הראשון שהוועדה הזו מקיימת וזו לא הוועדה היחידה שדנה בנושא הזה.

שמעון טל: אני מתאר לעצמי.

שמעון טל: אני מניח שבנושא המים יעסקו הרבה וועדות והרבה זמן.

דוד אזולאי: אני מסכים אתך שיש הרבה וועדות שדנות בנושא הזה, אבל אני עדיין לא רואה את הפסול הגדול בכך.

דוד אזולאי: אדרבא, זה מעלה את הנושא יותר לתודעה של הציבור ואני חושב שגם המשרדים צריכים, בהתאם, לתת מענה.

דוד אזולאי: יכול להיות שמרוב דיונים יצא משהו.

צבי אורטנברג: קודם אמרת שהפיצול הוא רע.

דוד אזולאי: אני מדבר על דיונים בוועדות הכנסת.

דוד אזולאי: מבחינת ביצוע, אני חושב שטוב שהנושא הזה ירוכז במקום אחד.

שמעון טל: אז בואו נחזור לנושא הזה של שאיבת מי מוביל.

שמעון טל: כפתיח הייתי רוצה להגיד, שחברת מקורות מספקת שני שליש מהמים במדינת ישראל בערך ואני חושב שכשמונים וחמישה אחוז ממי השתייה במדינת ישראל.

שמעון טל: חברת מקורות מספקת מים על פי התקנים ואין דבר כזה לספק מים שלא על פי התקנים.

שמעון טל: היא עומדת באיכות המים המסופקים, כך שהמים המסופקים לתושבים הם מים לא מסוכנים לבריאות.

שמעון טל: זה שיש בעיה של זיהום האקוויפרים, של אקוויפר החוף בעיקר, זה עדיין לא אומר שאת המים האלה מספקים לתושבים והתושבים חשופים למים מסוכנים לבריאות.

שמעון טל: באר שמתגלים בה זיהומים מושבתת ומחזירים אותה לעבודה אך ורק אם מטפלים במים, אם הזיהום סולק.

שמעון טל: הכל נעשה בתיאום עם משרד הבריאות.

שמעון טל: זה צריך להיות ברור.

דוד אזולאי: סליחה, מה שכותב פרופסור יורם אבנימלך, הוא לא צודק, בעניין הזה?

שמעון טל: יש בעיה של זיהום אקוויפר החוף ושל עליה במליחות של אקוויפר החוף.

שמעון טל: יש פה מומחים שיכולים להסביר את זה הרבה יותר טוב ממני.

שמעון טל: יש בעיה של ניטרטים, בעיה של זיהומים מקומיים ממפעלי תעשייה כאלה ואחרים, ניצול היתר של האקוויפר, הפעילות האנושית שנעשית על גבי האקוויפר, כל זה הביא אותנו במשך השנים להידרדרות איכות המים בו ואנחנו יודעים את זה.

שמעון טל: צריך לטפל בזה והיה צריך לטפל בזה לפני הרבה זמן.

שמעון טל: אני חושב שהיום הסעיף של השמשת בארות הוא התחלת הטיפול בזיהומים של אקויפר החוף, מעבר לצד של המניעה שנעשה על ידי המשרד לאיכות הסביבה, שהיא פעילות ברוכה שאנחנו רואים בה כבר תוצאות.

שמעון טל: נחזור למי הכינרת.

שמעון טל: משרד הבריאות תיקן תקנות לגבי עכירות מים עיליים שמסופקים כמי שתייה והוא באמת תיקן אותן כבר בתחילת העשור הזה ונתן למערכת זמן להיערך לקראת הפעלת התקנות האלה.

שמעון טל: מי הכינרת, כפי שהם, לא עומדים בתקנות שמשרד הבריאות קבע ומשק המים קיבל החלטה כיצד לטפל במים האלה.

שמעון טל: הוחלט שמקימים מתקן לסינון של מי המוביל הארצי באתר אשכול, שיטפל בכל המים שמוזרמים אחר כך למערכת הארצית, בצורה כזו שהם יעמדו בתקנים.

דוד אזולאי: מה העלות שלו?

שמעון טל: עלות ההקמה היא סדר גודל של מאה מיליון דולר, כאשר העלות השנתית, הון פלוס הפעלה, זה סדר גודל של עשרים מיליון דולר, או, אם נתרגם את זה, בערך חמישה סנט לקוב מים מסוננים.

שמעון טל: אלה הן פחות או יותר העלויות.

דוד אזולאי: מאה מיליון הדולר הללו מכוסים במשך השנים על ידי הצריכה?

שמעון טל: חברת מקורות מפתחת את משק המים בערך בהיקפים האלה של מאה מיליון דולר לשנה.

שמעון טל: על פי הסדרים שלנו עם הממשלה, חברת מקורות מגייסת את הכספים שדרושים לה בבנקים ומשקיעה אותם והממשלה מפצה אותה עבור ההשקעות האלה.

שמעון טל: באותה צורה הכוונה לבצע את מתקן הסינון.

שמעון טל: חברת מקורות תגייס כספים, תקים אותו ואחר כך תתחשבן עם הממשלה על ההוצאות.

דוד אזולאי: אז מה בכל זאת היתה התנגדות האוצר?

שמעון טל: עוד מעט וודאי נציג האוצר יגיד.

שמעון טל: אני רק מתאר את המצב.

שמעון טל: המערכת נערכה לנושא, אבל עדיין לא קיבלנו אישור לצאת ולבצע את המתקן.

שמעון טל: אנחנו מתקדמים בכל הדברים כדי לבצע את המתקן, אבל עדיין לא יצאנו לביצוע.

שמעון טל: מה מקורות כן עשתה?

שמעון טל: היא פירסמה מכרז מוקדם לסיווג קבלנים, כדי שתהיינה חברות שתוכלנה להקים את המתקן הזה, גם מבחינת תהליכים וגם מבחינת העבודות האזרחיות וההיקפים שלהן.

שמעון טל: רכשנו קרקע והסדרנו את הכל כדי שנוכל לבצע את המתקן ונוסף לזה יש היום מכרז מוכן לביצוע של מתקן הסינון.

שמעון טל: ככה שאנחנו, ברגע שנותנים לנו אור ירוק, מיד יכולים לצאת ולבצע את המתקן הזה במהלך של שנתיים, שנתיים וחצי שלוקח להקים מפעל כזה.

שמעון טל: בינתיים, התקנות נכנסו לתוקף, נדמה לי, בשנת 1996 או 1997.

אלונה קארו: משנת 1991.

אלונה קארו: אחר כך רק ניתנו ארכות.

אלונה קארו: משנת 1991 התקן היה מחייב.

שמעון טל: לא חשוב.

שמעון טל: משנת 1996-1997, מקורות לא יכלה לספק מי מוביל בתקן שקבע משרד הבריאות ומאחר שבכל אופן המהלך היה לקראת ביצוע של מתקן סינון, נתנו למקורות היתרים לספק מים באיכויות שסיפקנו לפני כן.

שמעון טל: לדעתי הם מים יחסית טובים, אבל הם לא עומדים בתקן.

שמעון טל: משרד הבריאות, על כל פנים, האריך לנו.

דוד אזולאי: אתם לא עומדים בתקן, אבל אתם ממשיכים לספק אותם.

שמעון טל: בתקן החדש הם לא עומדים, אבל משרד הבריאות אישר לנו לספק אותם כמי שתייה והאריך, מדי חצי שנה או שנה, את תוקף האישור.

חגי עינת: יש לו סמכות על פי התקנות?

לך דוגמא: כדי ליצור לחץ על משרד האוצר לאשר לחברת מקורות לבצע את מתקן הסינון, משרד הבריאות החליט שהוא לא מאריך יותר את התקנות שלו והעמיד את חברת מקורות במצב בלתי אפשרי מבחינת אספקת מים.

לך דוגמא: אני רוצה להזכיר שעל פי תקנות בריאות העם עבירה על תקנות בריאות העם היא עבירה פלילית וחברת מקורות, שהיא חברה עסקית, לא יכולה להפר את החוק ולחשוף את עצמה למצב הזה.

לך דוגמא: מאחר וב 15 ליוני פג תוקף ההארכה של ההיתר של משרד הבריאות, חברת מקורות הודיעה לכולם שהיא תפסיק לספק מי מוביל במערכת הארצית.

לך דוגמא: דרך אגב, היום האספקה מהמוביל הארצי היא בסדר גודל של 1.3 מיליון קוב ליממה.

לך דוגמא: הכוונה היתה להפסיק את השאיבה מהכינרת ולספק מים ממקורות חליפיים.

לך דוגמא: היינו מגיעים למצב שהיינו מתפעלים את מקורות המים לא בהתאם לתכנון והנושא הזה ממש קריטי היום, במצב שבו נמצא משק המים ומצד שני זה היה גורם באזורים מסוימים לחוסר מים והיינו צריכים להשבית מים לחקלאות לגמרי.

לך דוגמא: בנוסף לזה זה היה גורם להתרוקנות מערכות וחוסר מי שתייה באזורינו.

דוד אזולאי: משרד האוצר לא הבין את זה?

שמעון טל: אנחנו יידענו את כולם בחריפות העניין.

דוד אזולאי: בסדר.

דוד אזולאי: מה שאנשים פה סביב השולחן מבינים, משרד האוצר לא הבין?

שמעון טל: אני לא יודע מה משרד האוצר הבין, אני יודע שאנחנו יידענו את כולם במשמעות של מה שעומד לקרות.

שמעון טל: להפך, דרך אגב, כשמתרוקנות מערכות, נוצרות בעיות תברואתיות מאד חמורות אם ממשיכים לשתות את מי המוביל על פי מה שקיים היום.

שמעון טל: בכל מקרה, זה מה שמקורות החליטה וככה היא הודיעה לכולם שהיא תפעל.

שמעון טל: במקביל, בחמישה עשר לחודש לפנות ערב קיבלנו אישור טלפוני ממשרד הבריאות שמאריכים לנו את ההיתר לספק מי מוביל כפי שהם היום.

דוד אזולאי: לכמה זמן?

שמעון טל: כשלושה חודשים.

שמעון טל: בעוד שלושה חודשים, אם לא תתקבלנה החלטות אחרות, אני מניח שניכנס שוב לאותו סחרור, לאותו מצב.

דוד אזולאי: אל תדאג.

דוד אזולאי: יאריכו לך.

דוד אזולאי: זה כמו ראש הממשלה.

דוד אזולאי: מאריך, אין בעיה.

שמעון טל: מבחינת חברת מקורות, אנחנו חושבים שצריך לסנן את מי המוביל הארצי.

שמעון טל: זו לא רק בעיה של אסתטיקה של מים.

שמעון טל: אני חושב שזו בעיה תברואית של מים.

מוסי רז: מה הבעיה בעכירות, אתה יכול להסביר?

שמעון טל: כן.

שמעון טל: מה שמקובל בעולם המערבי, זה שמים גולמיים עומדים ברמה תברואית נאותה, גם במידה שהעכירות שלהם היא מתחת לערך מסוים - ערך תקנות - וגם במידה שיש להם פחות מחמישים חיידקי קוליפורם במאה מיליליטר.

שמעון טל: היה מקובל בעולם שמים שעומדים ברמות האלה, אפשר רק להכליר אותם, לחטא אותם ולספק אותם לשתייה.

שמעון טל: אם מים כאלה לא עומדים בתקנים – ומי הכינרת לא עומדים באיכויות הנדרשות – צריך לסנן אותם.

שמעון טל: בכל העולם מסננים מים כדוגמת מי כינרת, מתחילת המאה.

שמעון טל: זה לא דבר שהמצאנו.

שמעון טל: החמירו את העסק הזה בסוף שנות השמונים כשמצאו שיש במים לא רק חיידקים, יש גם פטוגנים, שהם מזיקים לבריאות הציבור ואז נהוג בעולם המערבי שמסננים מים עיליים.

שמעון טל: חומרי החיטוי לא מסוגלים לטפל באותם פטוגנים.

אלכס לבנטל: אני אסביר את זה אחר כך.

שמעון טל: דרך אגב, אין עדיין תקנות לגבי העניין הזה של הפטוגנים.

שמעון טל: נדמה לי שרק באנגליה יש כרגע תקנות.

שמעון טל: בכל מקרה, אני חושב שמים כדוגמת מי המוביל הארצי הם מים שצריך לסנן אותם, צריך לשפר את האיכות התברואתית שלהם וכמובן שזה גם יספק את האיכות האסתטית שלהם.

שמעון טל: אפשר יהיה להכניס פחות מחטאים במים האלה, הם יהיו יותר טעימים והציבור דורש את הדברים האלה.

מוסי רז: מה ערך העכירות שמותר לשיווק בעולם?

שמעון טל: היום, נדמה לי שהתקנות מדברות בחלק מן המקרים על אחת יחידות עכירות ובחלק מן המקרים על חצי יחידת עכירות, כאשר המגמה היא לרדת ל 0.2 או משהו כזה יחידות עכירות.

שמעון טל: כאשר אם נזכור מה אנחנו מספקים היום, זה בין 0.8 ל 2.5 יחידות.

שמעון טל: רמת העכירות - משרד הבריאות בטח יודע להסביר את זה יותר טוב - מבטאת גם את כמות הזיהום המיקרוביאלי במים וגם משפיע על היעילות של אמצעי החיטוי על החיידקים.

דוד אזולאי: אתם, בתקופה הזאת, בתקופה של שלושת החודשים שניתנו לכם כהארכה ממשרד הבריאות, מנהלים איזשהו משא ומתן עם משרד האוצר כדי להתקין את המסנן?

שמעון טל: לדעתי, משרד האוצר, הדרישות שלו הן שמשרד הבריאות יראה ויוכיח, כמו שכשניגשים לפרוייקט של מאה מיליון דולר, איזושהי בדיקה כלכלית שמראה את הצורך ואת העדיפות הראשונה שיש למתקן הסינון המרכזי.

שמעון טל: אני חושב שזה מה שמצפה משרד האוצר והם יגידו את הדברים שלהם.

ארז ימיני: אני רוצה להגיב.

ארז ימיני: אני נציג אגף התקציבים.

ארז ימיני: בנושא הסינון, אין לנו חולק שרמת העכירות היא בעייתית וצריך להורידה.

ארז ימיני: השאלה היא העלות.

ארז ימיני: עלות המתקן היא מאה מיליון דולר, כאשר לא נעשתה בדיקה כלכלית ראויה לגבי אותם מאה מיליון דולר.

ארז ימיני: הבעיה היא, קודם כל, כשעשו את העניין הזה היו תנאים שונים.

ארז ימיני: קודם כל יש את הירדנים שאנחנו צריכים לתת להם חלק מהמים שלנו, יש התפלה.

שמעון טל: להערכתי, משק המים סובל כיום מגירעון של בערך 200 מיליון קוב לשנה.

יוסי ענבר: בשנה ממוצעת.

דוד אזולאי: וכמה צריך לספק לירדנים?

דוד אזולאי: חמישים מיליון?

שמעון טל: חמישים וחמישה מיליון קוב.

דוד אזולאי: פה לא חל הכלל "עניי עירך קודמים לעניי עיר אחרת"?

אני רוצה להבהיר: התנאים היום הם לגמרי שונים.

אני רוצה להבהיר: היום שבעים אחוז ממי הכינרת הולכים לשתיה, כאשר יש אזורים, כמו למשל מפרץ חיפה, שמקבלים מי כינרת במאה אחוז.

אני רוצה להבהיר: אז ככה שהתנאים השתנו לגמרי.

אני רוצה להבהיר: בגלל זה חברת מקורות, דרך אגב, דרשה לסנן את מי המוביל כבר מתחילת שנות השמונים.

ארז ימיני: אני רוצה להגיד לגבי העכירות.

ארז ימיני: העכירות עצמה אינה מעידה על הצטברות של חיידקים אבל במים עכורים ההסתברות שיהיו אותם טפילי מעיים גבוהה יותר.

אלכס לבנטל: את זה אתה אומר כרופא?

אלכס לבנטל: כאפידימיולוג?

דוד אזולאי: רבותי, תירגעו.

דוד אזולאי: אנא מכם.

דוד אזולאי: אני מציע לך, אתה יושב פה ליד אנשים מקצועיים.

דוד אזולאי: תזהר.

דוד אזולאי: תשמור על עצמך.

דוד אזולאי: תטפל בתקציב שלך ואם אותו תעבור בהצלחה, תגיד תודה רבה.

ארז ימיני: לא נעשתה בדיקת עלות – תועלת על ידי אנשי משרד הבריאות.

ארז ימיני: הם לא הגישו לנו אותה, למרות שהם נדרשו.

ארז ימיני: הרי אין מה לעשות, תקציב המדינה הוא מוגבל.

ארז ימיני: כמו שיש סל תרופות שהוא הולך לפי בדיקה של עלות – תועלת, עד כמה שזה נשמע גרוע, גם פה צריך לבדוק את העלות של הפרוייקט.

ארז ימיני: עד כמה זה יכול למנוע בעיות ומחלות, הרי אפשר לקרוא בעיתונות שהאיכות של המים דווקא משתפרת, באופן פרדוכסלי, בכינרת.

אלונה קארו: כי אין גשם.

ארז ימיני: כחלופה, אפשר להגביר את הניטור בכינרת.

ארז ימיני: זאת אומרת שברגע שיתגלו התפרצות של אותם גורמי מחלות, יהיה אפשר להפסיק שאיבה למספר ימים, עד שזה יעבור.

ארז ימיני: לא נבדקו עוד אפשרויות ועוד חלופות.

ארז ימיני: בהמשך לפיצול שקיים במשך המים, מן הראוי שוועדת השרים לענייני כלכלה שעוסקת בתחום המים, תעסוק גם בתחום הזה, כי ברגע שאנחנו מפצלים את זה – וזה דבר שגם מבקר המדינה העלה בשנת 1990 – כמות הגורמים שעוסקים במשק המים היא גדולה מדי.

השאלה שנשאלה כאן: אני רוצה לשמוע את נציג נציב המים, בבקשה.

צביקי נור: אני מציע שלנושא הזה יתייחס משרד הבריאות.

צביקי נור: בהקשר של סינון המים, הנושא עלה על שולחנו של נציב המים הקודם, מאיר בן מאיר, לפני שלוש וחצי שנים בערך ונציב המים קבע, יש החלטה, הוא עומד מאחוריה, שהוא תומך בסינון מי המוביל.

צביקי נור: נקודה.

צביקי נור: לכן עמדת נציבות המים חד משמעית היא תמיכה בסינון מי מוביל.

צביקי נור: אין צורך שאני אסביר למה.

צביקי נור: את ההסברים נתנו כאן מספיק.

אלכס לבנטל: שמי אלכס לבנטל, אני ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות.

אלכס לבנטל: צדק המהנדס הראשי שאמר שהמוביל הארצי תוכנן כמו שצריך להשקיה ולא תוכנן למי שתייה בשעתו.

אלכס לבנטל: בסוף שנות השמונים התחיל כבר להיות ברור מה המצב של משק המים בארץ ולקראת מה זה הולך.

אלכס לבנטל: אז היו אחוזים בודדים שהלכו למי שתיה וגם לא באופן ישיר אלא רק באופן עקיף.

אלכס לבנטל: קמה וועדה מקצועית בראשות פרופסור שלף מהטכניון ששולבו בה כל הגורמים הרלוונטיים, הם הוציאו מסקנות ב 1991 ואמרו שלאור המגמה שהולכת להיות בארץ ולאור העובדה שאלה המים העיליים היחידים במדינה שלנו הראויים לשימוש, צריך לעשות סינון מי המוביל הארצי.

אלכס לבנטל: משנת 1991 נקבעה התקנה.

אלכס לבנטל: זה היה באישורם של כולם והתקנה הזאת קיבלה חמש שנים זמן עד שהמדינה תתארגן.

אלכס לבנטל: אני גם רוצה להדגיש שההנחה היתה שביום שכל זה יהיה מאורגן, גם כמות המים שהאוכלוסייה תצרוך תהיה 40% - 50% ממי המוביל .

אלכס לבנטל: עכשיו זה הרבה יותר.

אלכס לבנטל: הנושא השתהה מכיוון שהיה צריך לבדוק איך עושים את הסינון, מה עושים.

אלכס לבנטל: הוקם מתקן סינון פרוייקט לדוגמא והוחלט שהסינון יהיה מרכזי.

אלכס לבנטל: יש לנו מתקן סינון מים לתפארת בארץ, אני חושב וכדאי תמיד לבקר אותו.

אלכס לבנטל: אנשי טבריה מקבלים מים מסוננים כמו שצריך ואני חושב שזה פשוט לתפארת מדינת ישראל.

דוד אזולאי: זה מתקן עירוני?

אלכס לבנטל: כן.

אלכס לבנטל: מתקן עירוני של העיר והסביבה.

אלכס לבנטל: זה מתקן שאני חושב שצריך להיות אתר לביקור הציבור.

דוד אזולאי: הרשות מסוגלת לתחזק את זה?

אלכס לבנטל: זה מתוחזק לתפארת.

אלכס לבנטל: מקורות הקימה ומפעילה את זה.

אלכס לבנטל: למה העולם הולך לזה ומה קורה בארץ ומה הסיבות הבריאותיות.

אלכס לבנטל: הנושא הוא שברגע שאתה עוסק במים עיליים, ישנם חומרים אורגניים.

אלכס לבנטל: החומרים האורגניים, יש להם מספר תופעות שחלקן נוגע בבריאות.

אלכס לבנטל: קודם כל, המים בארץ הם מוכלרים וזאת חובה ואין בזה ספק.

אלכס לבנטל: ברגע שאתה מכליר ויש הרבה חומרים אורגניים, נוצרים חומרים – אני לא רוצה להלעיט בשמות – תרכובות כלור שהן חומרים מסרטנים.

אלכס לבנטל: החומרים האלה מסרטנים וצריך למנוע אותם מלהתקיים.

אלכס לבנטל: מלבד החומרים המסרטנים, יש לנו שתי תופעות שקורות כל שנה במדינה בנושא המים.

אלכס לבנטל: אחת, בחודש אוגוסט מופיעים במים זחלי יתושים וורודים, יבשושים.

אלכס לבנטל: אנחנו תמיד אומרים: זה לא נורא, זה לא מזיק לבריאות, זה פגם אסתטי, עוד מעט יהיה סינון מים והדבר הזה לא יהיה.

אלכס לבנטל: אני רוצה להגיד לכם שזו פשוט בושה למדינה שפותחים את המים והזחלים יוצאים החוצה דרך הברז.

אלכס לבנטל: זה דבר אחד.

אלכס לבנטל: הדבר השני, בחודש ספטמבר בערך מופיעות האצות הכחוליות.

אלכס לבנטל: אז אומרים: זה לא נורא, זה חומר אורגני, עוד מעט יהיה סינון, אנחנו נמצאים בדרך הנכונה וכולי.

אלכס לבנטל: גם אלה וגם אלה בארצות מתוקנות לא קיימים.

אלכס לבנטל: הנושא השלישי, אחרי שעושים כבר הכלרה ישנם שני גורמים שמופיעים במים.

אלכס לבנטל: גורמים טפיליים שנקראים: קריפטוספורידום וג'ארדיה למבליה, שהאפקט שלהם ברגע שהם קורים הוא אפקט המוני של זיהום מים במאות אלפים.

אלכס לבנטל: אני רוצה להזכיר שעד יולי 1985 לא היתה הכלרה בארץ, אמרו שזה לא נורא, עובדה שלא קורה כלום.

אלכס לבנטל: ביולי 1985 שמונים אלף אנשים חלו מזיהום מים בקריות, היתה שם דזינטרייה והיה טיפוס לשמונים אנשים.

אלכס לבנטל: מאז יש הכלרת מים בארץ.

אלכס לבנטל: אנחנו לא צריכים לחכות למצב שבו יהיו קריפטוספורידום וג'ארדיה ואז נקים וועדת חקירה, יתלו כמובן אותי, כי אני פשוט אשם ואחרי זה יעשו מי סינון.

אלכס לבנטל: עכשיו, לגבי עלות תועלת.

אלכס לבנטל: אין בעולם חישוב של עלות תועלת בנושא הזה, מכיוון שהטפילים האלה מופיעים בגלים.

אלכס לבנטל: אני יכול למדוד, למדוד, למדוד והתוצאות יהיו תקינות.

אלכס לבנטל: התוצאות היום הן קצת מעל התקן, אבל הניטור היחיד שכרגע, במדינה שלנו, אפשר לעשות אותו הוא תחלואת אוכלוסייה.

אלכס לבנטל: ביום שהאוכלוסייה תהיה חולה, אני אדע שיש קריפטוספורידום במים.

אלכס לבנטל: אני חושב שזה מצב מגוחך, מצב לא נכון, אבסורדי והוא לא יכול להיות.

אלכס לבנטל: אני רוצה להסביר מה קרה בחמש השנים האחרונות.

אלכס לבנטל: בחמש השנים האחרונות היה לנו סיכוי.

אלכס לבנטל: מה היה הסיכוי?

אלכס לבנטל: אמרנו: אנחנו נתגבר, אנחנו יכולים לקחת סיכון, כי הסיכוי יהיה שעוד מעט יהיה סינון של המים.

אלכס לבנטל: העלות לנפש לשנה זה שלושה בקבוקי שתייה שעומדים לפניך של מי עדן, שבגלל שאין להם הכלרה ואין להם פלורזציה, לדעתי הם פחות טובים מאשר המים שמסופקים כרגע בארץ.

אלכס לבנטל: פתאום, לפני שבעה חודשים, התחלפו הרפרנטים באוצר, הגיע איש חדש – אני לא רוצה לתת את ספר שמות – וחזרנו אחורנית שתים עשרה שנה.

אלכס לבנטל: זאת אומרת, הסיכוי הלך.

אלכס לבנטל: הסיכון קיים ואני חושב – וצריך להגיד את זה בריש גלי – שאכן קיים סיכון.

אלכס לבנטל: אני מקווה שהסיכון הזה לא יהיה גדול.

אלכס לבנטל: המגוחך יהיה שאחרי שיהיה גשם - ובכמות עצומה - מי המוביל יהיו הרבה יותר מסוכנים ממה שהם היום, או לחילופין, אם אנחנו נוריד את מפלס מי הכינרת, אני לא יודע מה יהיו התוצאות של זה.

אלכס לבנטל: אני חושב שהציבור הישראלי לא צריך להיות מנטר המים דרך תחלואתו.

אלכס לבנטל: לכן אין ברירה, אלא לעשות מה שעושים במדינות מתוקנות, לסנן מים.

אלכס לבנטל: המים שאנחנו נייבא מתורכיה יהיו מים מסוננים כי התורכים מבינים שהם לא יכולים למכור מים בלתי מסוננים ואנחנו, לגבי המים שלנו, נתווכח פה.

אלכס לבנטל: אני לא רוצה שתהיה לנו תחלואה המונית בלתי רגילה.

אלכס לבנטל: אני חושב שהדבר הזה לא נכון ולא צודק.

אלכס לבנטל: אמרתי לאנשי האוצר: תביאו אדם אחד בארץ, איש מקצוע, שידבר נגד סינון המים.

אלכס לבנטל: אתם לא ראיתם את האדם הזה, אני לא ראיתי את האדם הזה, אנשי האוצר לא הצליחו להביא אותו ואני חושב שבזה ההוכחה הכי טובה בנושא סינון המים.

משה אבנון: אדוני היושב ראש, אנחנו חושבים שלאזרח מגיעים מים איכותיים.

משה אבנון: אנחנו חושבים שאין גם בעיה תקציבית, כי אנחנו כבר מזמן הסכמנו לשלם את מחיר המים המסוננים.

משה אבנון: אני רק רוצה להזכיר, למי שלא זוכר, שלפני תשע שנים בערך הסכמנו להוסיף 3 אגורות לסינון המים כמקדמה, מתוך הנחה שיסננו אחר כך את המים ואנחנו נשלים.

משה אבנון: אחר כך, היות והקפיאו את נושא הסינון, גם הורידו את שלוש האגורות.

משה אבנון: אם זה יעלה עוד עשרים אגורות לקוב מים, אנחנו נצטרך לשלם את זה.

דוד אזולאי: האזרח היום יודע שהוא משלם יקר יותר מעלות המים שהוא מקבל.

דוד אזולאי: כולם יודעים את זה.

משה אבנון: לכן אנחנו חושבים שבנושא הזה אין בעיה תקציבית ואין שום סיבה אחרת שיכולה לעמוד בפני העובדה, שאנחנו שותים היום מים שבעולם המערבי אינם ראויים לשתיה.

משה אבנון: אין היום מדינה מערבית שמוכנה לספק מים מעל ליחידה אחת עכירות.

משה אבנון: זה לא קיים.

משה אבנון: אז למה יש את זה בארץ?

משה אבנון: לכן, מבחינה זאת, אנחנו חושבים שנושא הסינון הוא בהחלט חיוני וחשוב.

משה אבנון: אנחנו לא רואים לא בעיה תקציבית ולא שום בעיה אחרת.

משה אבנון: לדעתנו יש פה איזושהי תקלה "נוהלית".

מוסי רז: איך אפשר לתקן את התקלה הזאת?

אלכס לבנטל: כל השרים תומכים.

אלכס לבנטל: שר הבריאות תומך, שר התשתיות תומך.

צבי אורטנברג: אני רוצה להעיר הערה כללית, קודם כל.

צבי אורטנברג: פתחנו את הדיון בהגדרה כל כך כוללת של חבר הכנסת מוסי רז, שיש בעיית מים, מצוקה, משבר.

צבי אורטנברג: קל ללכת לאיבוד בתוך המכלול של המצוקות ולא להתייחס לדברים בצורה ממוקדת לסוגיה הרלוונטית.

צבי אורטנברג: גם בסוגיה של שאיבת המים מהכינרת, יש בעצם שתי סוגיות שהן בלתי קשורות זו בזו ומתחברות כשמדובר בשאיבה.

צבי אורטנברג: האחת זה הנושא של האיכות, איכותם של המים ומידת ההתאמה שלהם לשימוש הביתי.

צבי אורטנברג: השניה – מה עושה שאיבה של מאות מיליוני קוב מים מהכינרת לקופת המים הכללית, מבחינת ההשפעה על מאגרי מי התהום וכל השאר.

צבי אורטנברג: כלומר: יש פה הבדל של איכות, יש פה הבדל של כמות ובשניהם, במידה מסוימת, המסקנות הן כמעט הפוכות.

צבי אורטנברג: בנושא של כמות המים, אנחנו חרדים מאד – ובאמת איש משרד הבריאות דיבר על זה – כי לא ברור לחלוטין מה יקרה כשמפלס הכינרת יהיה יותר נמוך ומה יהיה בעוד שנה או שנתיים, כשהאיכות אולי עלולה להיפגם.

צבי אורטנברג: בזה יש סיכון.

צבי אורטנברג: יחד עם זאת, בשאלה של איכות המים, השאלה שמוצגת כאן – אני באמת שמח ששמעון טל הבהיר את זה – המסנן הזה שמדובר בהקמתו, זה אמנם דבר שאושר וסוכם מזמן ולגופו של עניין הוא נחוץ ואין שום ויכוח לגביו, אבל ברמה הנקודתית של יוני עד שנת אלפיים, הנושא של איכות המים בכינרת לא צריך להדליק שום נוריות אדומות.

צבי אורטנברג: על פי כל המעקב הרגיל אחרי איכות המים בכינרת, המצב במרבית הפרמטרים הרלוונטיים לאיכות של מי גלם לשתייה, שמחייבים טיפול אחר כך, הוא טוב והוא לא התקלקל בשנה האחרונה.

צבי אורטנברג: ישבו מומחים וקבעו 11 פרמטרים מסוימים שמעידים על איכות המים.

צבי אורטנברג: מתוך ה 11 האלה המים עומדים לחלוטין בתשעה.

צבי אורטנברג: יש שני דברים שקצת התקלקלו.

צבי אורטנברג: זה הנושא של המליחות – לאו דווקא העכירות, אגב, לאו דווקא העכירות.

צבי אורטנברג: העכירות של המים היא בסדר גודל של יחידה וחצי, אחד וחצי יחידות.

צבי אורטנברג: זה יותר ממה שצריך להיות, אבל זה, לצערנו, מה שיש תמיד.

צבי אורטנברג: בנושא של המליחות יש הרעה מסוימת ויש הופעה מסוימת בזמן האחרון של אצות שהן לא רצויות, או לא אוהבים אותן בכינרת.

צבי אורטנברג: בכל מדד אחר של חומרים אורגניים ומתכות כבדות וכלורופיל ועכירות וכל הדברים האחרים, איכות המים בכינרת היא איכות זהה לחלוטין ואפילו טובה במידה מסוימת, כמו שכתוב בעיתון, מאשר בשנים קודמות.

דוד אזולאי: לא נראה לי שהאוצר מסכים אתך בעניין הזה.

משה אבנון: לא חייב להסכים.

אלונה קארו: הדיון פה הוא לא דיון תיאורטי או אקדמאי.

אלונה קארו: החוק היום קובע שהמים צריכים להיות מסוננים.

אלונה קארו: דרך אגב, שמי אלונה קארו.

אלונה קארו: אני הגשתי את הבג"ץ בדצמבר שבו דרשנו ממשרד הבריאות להפסיק לתת אישורים זמניים להספקת מים שאינם עומדים בתקן.

אלונה קארו: אני לא מומחית למים, אבל בחוק אני מבינה.

אלונה קארו: החוק היום מחייב סינון של המים.

אלונה קארו: אי אפשר לתת היתרים זמניים כאשר אתה יודע שהמסנן הזה לא יוקם.

אלונה קארו: אז יש לך שתי אופציות.

אלונה קארו: אחת מהן היא האופציה שמשרד האוצר הציע: בואו נחזיר את התקן אחורה.

אלונה קארו: בעצם, לא נלך קדימה, נלך שני צעדים אחורה.

אלונה קארו: הרי אם יש תקן והתקן היום הוא התקן המחייב, צריך לעשות את מה שצריך לעשות כדי שהמים יעמדו בתקן.

אלונה קארו: זה לא רק עניין תיאורטי או אקדמאי של למה היום ולמה עכשיו.

אלונה קארו: עמותת אדם, טבע ודין הגישה את העתירה בדצמבר, משום שבסוף דצמבר היה אמור לפוג תוקף ההיתר.

אלונה קארו: המדינה ביקשה ארכה כדי לדון ולהגיש לבג"ץ עמדה.

אלונה קארו: עברו שישה חודשים.

אלונה קארו: אתמול קיבלתי מעו"ד דנה בריקסמן שהיא פרקליטת מדינה ומייצגת בעניין הזה את המדינה, הודעה לבית המשפט.

אלונה קארו: היא אומרת ששום דבר לא התקדם, היא מבקשת עוד שלושה חודשים להגיש את עמדת המדינה בפני בית המשפט.

אלונה קארו: היא כותבת: לא ברור מתי יעלה הנושא לדיון בוועדת השרים לענייני כלכלה.

אלונה קארו: זאת אומרת, אין שום התקדמות.

אלונה קארו: שוב, עברה חצי שנה, כמעט שבעה חודשים, אין שום התקדמות.

אלונה קארו: מה הציבור צריך לחשוב?

דוד אזולאי: הם קיבלו את בקשת ההארכה של עוד שלושה חודשים?

אלונה קארו: היא הגישה את הבקשה אתמול.

אלונה קארו: אנחנו מחכים להחלטה.

אלונה קארו: הציבור משקיע מיליארדים בקניה של מים מינרליים ומסננים, כי הציבור לא מאמין לרשויות הבריאות ובצדק הוא לא מאמין.

אלונה קארו: איך הוא יכול להאמין כשבשנת 1991 קבעו בתקן שבשנת 1996 המים צריכים להגיע לאיכות מסוימת, היום אנחנו בשנת אלפיים ונותנים שוב ושוב אישור זמני ומשנים את התקנות כדי לאפשר את מתן האישורים.

אלונה קארו: מה הציבור צריך לחשוב?

אלונה קארו: הרי באמת, אם זו תוספת של שמונה או עשרה שקלים בשנה, הרי אנשים משלמים על מים מינרליים ועל התקנה של מסננים ביתיים סכומים גבוהים הרבה יותר ומי אמר שהמסננים האלה כל כך בריאים?

אלונה קארו: יש גם סכנות בריאותיות בעצם ההתקנה של המסננים הביתיים האלה.

אלונה קארו: בנושא של תקנות איכות מי השתייה, עכשיו אנחנו שומעים שהתקנות האלה הן לא עומדות בסטנדרטים בינלאומיים.

אלונה קארו: משרד הבריאות, שוב, רוצה לקדם.

אלונה קארו: רוצה לעשות בדיקות יותר מקיפות, בתדירות יותר גבוהה.

אלונה קארו: צריך להשקיע משאבים כדי שהציבור יקבל מים כפי שמקבלים במדינות אחרות.

אלונה קארו: אם צריך להכליל במחיר המים את עלויות הטיפול ועלויות הבדיקה ועלויות הטיוב, אז צריך לעשות את זה, אבל אי אפשר להמשיך לנהל דיונים אקדמאים ולקבוע תקנות, כאשר אין בעצם את המשאבים בשביל להוציא אותם לפועל.

דוד אזולאי: אני מאד מקווה שבג"ץ לא ייתן את ההארכה הזאת.

דוד אזולאי: אם הוא ייתן את ההארכה, אז מה לנו כי נלין?

אלונה קארו: בג"ץ לא יכול לנהל את המדינה.

מוסי רז: מצאת לך למי להגיד את זה.

דוד אזולאי: את לא יכולה להאשים אותו שהוא לא מנסה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת אליעזר כהן, בבקשה.

אליעזר כהן: אני באתי לכנסת כדי לעסוק בדבר אחד, מאד יוצא דופן ומוזר וזאת חוקה למדינת ישראל.

אליעזר כהן: לשמחתי, אחרי שנה, הצלחתי להביא לפני חודשיים את החוק לכינון חוקה בכנסת, כדי שהכנסת תתחיל לעבוד ולעשות חוקה.

אליעזר כהן: למה אני אומר את זה?

אליעזר כהן: לא כדי להשוויץ בפניכם, אלא שנושא לא פחות מוזר וקשה זה נושא המים בישראל.

אליעזר כהן: אחרי שקראתי את ארבעת הדו"חות העיקריים, הגדולים, שנכתבו בעשר השנים האחרונות בנושא מים, וועדות שמונו על ידי הממשלות השונות – אני מדבר פה חופשי לפניכם, אף על פי שאני יודע שכל אחד מכם נוגע בנושא בדרך זו או אחרת, אם זה מהנציבות ואם זה מהבריאות.

אליעזר כהן: לא רק שאני לא מתכוון להעליב אף אחד אישית, להפך - אני כבר גיליתי שהנושא איננו מטופל, לא בשנה האחרונה, אדוני היושב ראש, ולא בחמש או עשר השנים האחרונות.

אליעזר כהן: זה כבר לא מטופל נכון בשלושים השנים האחרונות.

אליעזר כהן: משק המים קורס מפני שבשלושים השנים האחרונות לא עמדו ולא הצביעו כמו משוגע בשער, כמו שאני שלחתי דו"ח לראש הממשלה אהוד ברק בתאריך 16 לפברואר שנה זו, אספתי את כל הניירות שמצאתי בעניין.

אליעזר כהן: ..

דוד אזולאי: קיבלת גם תשובה?

אליעזר כהן: קיבלתי תשובה, הוא שלח אותי לשר האוצר.

אליעזר כהן: תכף אני אגע בזה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת כהן, אתה בחברה טובה.

אליעזר כהן: אני אגע בזה.

אליעזר כהן: אני ביקשתי את רשות הדיבור ובאתי הנה כדי להגיד לכם דבר אחד.

אליעזר כהן: הדו"ח הזה קיים ואם אנחנו נעביר חוקה בכנסת, אנחנו גם נדאג שחלק מן הדברים בו ייושמו.

אליעזר כהן: הדברים הם פשוטים כל כך, שאני לא מבין מדוע הם לא קורים.

אליעזר כהן: מתעסקים בכנסת ובממשלה בנושא מים מקורות, נציבות המים, משרד התשתיות.

אליעזר כהן: ..

דוד אזולאי: דרך אגב, לפני שהגעת הקראתי את הרשימה הזאת וציטטתי אותך בשמך.

אליעזר כהן: תודה.

אליעזר כהן: צדיקים מלאכתם נעשית בידי אחרים.

אליעזר כהן: משרד התשתיות, משרד החקלאות, הלובי החקלאי, משרד איכות הסביבה, משרד הבריאות, משרד הפנים, משרד האוצר ועכשיו אני שומע שגם הבג"ץ מתעסק בזה.

אליעזר כהן: שכחתי את הבג"ץ.

אורה תמיר: גם הדתות והעתיקות.

אליעזר כהן: גם הדתות והעתיקות.

אליעזר כהן: אני אפסיק להתבדח כי הנושא הוא רציני.

אליעזר כהן: אני מומחה במקצועי דווקא בשטח הצבאי, יש לי התמצאות בטקטיקה ולוחמה מודרנית ואני אומר לכם באחריות מלאה, שהסכנה הכי גדולה למדינת ישראל זה לא הטילים של איראן.

אליעזר כהן: זו הסכנה הכי גדולה של מדינת ישראל.

אליעזר כהן: מדינת ישראל מתייבשת מהר וחזק ומתלכלכת, יש לה מים שאי אפשר לשתות אותם וזה הולך ונהיה גרוע.

אליעזר כהן: הגשתי לראש הממשלה דו"ח על מצב משק המים: מהי הבעיה, מה היקפה, ביקוש למים, מבנה משק המים, נציבות המים, המלצות לשיקום, איזון הביקוש וההיצע, שינויים במבנה משק המים ואני רוצה להקריא לכם את עיקרי הדברים.

אליעזר כהן: מי שירצה יקבל העתק ממני.

אליעזר כהן: רק שיבוא ויבקש, יקבל.

דוד אזולאי: זה תלוי במעשינו.

אליעזר כהן: כל הזמן שר האוצר אומר עוד לא ועוד לא וכשסוף סוף ראש הממשלה "כופף לו את היד" ואמר: שב עם צ'יטה ודבר אתו על המסמך הזה.

אליעזר כהן: ..

אליעזר כהן: מכיוון שאני יודע שעם ישראל ימשיך לחטוא, גשם לא ירד בקרוב.

אליעזר כהן: בסוף ישבנו אצל בייגה שוחט "וכופפנו לו את היד", שלפחות ייתן יחידת התפלה אחת לפיילוט.

אליעזר כהן: שיעשה לנו טובה אישית, ויעשה יחידת התפלה כפיילוט.

אליעזר כהן: לא צריכה להיות יחידת התפלה אחת למדינת ישראל.

אליעזר כהן: כבר מזמן היו צריכות להיות חמש עשרה, של חמישים מיליון קוב כל אחת ומדוע?

אליעזר כהן: מפני שמדינת ישראל תצרוך בשנת 2005 שני מיליארד קוב מים לשנה והגשם שיורד עלינו ומקורות שיש לנו הם 1.2 או 1.3 מיליארד קוב מים לשנה.

אליעזר כהן: אנחנו נצטרך בקרוב כמיליארד קוב מים נוספים בשנה.

אליעזר כהן: נצטרך להכפיל את הכנסות המים שלנו במדינה הזו וככה אני כותב במסמך.

אליעזר כהן: בשביל זה צריך שהניהול של משק המים יהיה ניהול מרכזי.

אליעזר כהן: אבא אחד לנושא.

אליעזר כהן: רשות, מינהל המים, שיתעסק בזה, שיתכנן את זה, שיפעיל את זה.

אליעזר כהן: מקורות שולחת אלי מכתב תחנונים שאני, חבר הכנסת אליעזר כהן באופן אישי, לא אפרק את חברת מקורות ואני אתן לחברת מקורות גם להתפיל את המים.

אליעזר כהן: זה לא בעיה מקומית קטנה זו או אחרת.

אליעזר כהן: זו בעיה ניהולית מרכזית, לאומית.

אליעזר כהן: אם היינו מדינה תקינה והיה לנו סדר עדיפות לאומי, נושא המים היה צריך לעמוד במקום שלישי או רביעי בעדיפות הלאומית שלנו.

אליעזר כהן: שר התשתיות היה צריך לקבל את כל הכוח לעשות רפורמה מקיפה במשק המים שיהיה לה אבא אחד.

אליעזר כהן: המשרדים האלה, יש להם נגיעה.

אליעזר כהן: משרד הבריאות אומר: אני מכניס אנזימים ותולעים, אז שיבוא לאותו אבא, בעל בית ויגיד לו: אדוני, אתה לא עומד בתקן.

אליעזר כהן: זה לא בג"ץ צריך להתעסק בזה.

אליעזר כהן: עד שלא יהיה אבא אחד לנושא משק המים והוא לא יתכנן ולא ינהל ולא ימצא את מקורות המים, לא יהיה סדר בעסק הזה ואנחנו רק נסתובב סביב הזנב של עצמנו.

אליעזר כהן: זה לא יכול להימשך ככה.

אליעזר כהן: לפחות ראש הממשלה ושר האוצר, ואני דיברתי אישית עם שר התשתיות, אדוני היושב ראש, כולם מודעים מאד לעניין הזה.

אליעזר כהן: מי יעשה מה, אני לא יכול להגיד לכם.

אליעזר כהן: אני רק רוצה שתדעו שזה קיים.

אליעזר כהן: תודה.

דוד אזולאי: אני אומר לכם, אנחנו כאן התבדחנו קצת בשביל האווירה, אבל מי ששומע את הדברים ומי שמחבר את הדיון הזה לדיון הקודם שהיה כאן בוועדה בעניין נחל הקישון, אז אני אומר לכם: אני לא יודע איך אתם מרגישים, אני מרגיש רע מאד.

דוד אזולאי: זאת התחושה שאתה שומע: נחל הקישון, כל הזיהום, אנשים נפגעים וכרגע הולכים לפגוע בדבר שהוא מצרך שכל אחד מאתנו זקוק לו ואנחנו בעצם טוחנים מים.

דוד אזולאי: אני אומר לך, אל תצפה שהממשלה תקום ותעשה.

דוד אזולאי: לצערי הרב זה לא ייעשה.

אליעזר כהן: לפחות שמנו את השלט על הקיר.

אליעזר כהן: פתאום ראינו בעיתונים שיש משבר מים במדינת ישראל.

דוד אזולאי: בוא אני אציע לך הצעה.

דוד אזולאי: אני למדתי כאן בבית הזה, שכדי להניע את הממשלה לעשות משהו, צריך פשוט ליזום חקיקה.

אלונה קארו: יש חוק.

דוד אזולאי: אין חוק היום, שמאחד את כל הרשויות שיטפלו בעניין הזה ובכך יתנו תשובות לציבור.

דוד אזולאי: אני מודיע לך, ברגע שאנחנו ניזום את החוק הזה, אתה תראה שהממשלה תבוא ותגיד לך: כן, מה אפשר לעשות?

דוד אזולאי: רק אז זה קורה.

דוד אזולאי: עד אז זה לא קורה.

אליעזר כהן: אני אשמח להשתתף אתך בעניין.

דוד בר דרור: רק משפט אחד.

דוד בר דרור: אני שואל פה את ד"ר לבנטל ואותך כנציב המים בפועל: הוקמה וועדה לאיכות המים בישראל.

דוד בר דרור: על פי הידוע לי, זה "פסה".

דוד בר דרור: מי אחראי לזה?

דוד בר דרור: איך יתכן שנציב המים יהיה זה שיהיה אחראי על עצמו?

דוד בר דרור: יש וועדה שהוקמה, בינמשרדית לאיכות המים בישראל.

אליעזר כהן: אני מתנצל, אני חייב לעזוב לוועדה אחרת.

אליעזר כהן: אני אדאג שיביאו לכם עותקים מהדו"ח הזה.

דוד אזולאי: בבקשה, רקפת כץ.

רקפת כץ: אני מהחברה להגנת הטבע.

רקפת כץ: דיברת פה על חקיקה.

רקפת כץ: אני רוצה להגיד שחוק המים הוא אחד החוקים החזקים ביותר.

רקפת כץ: לנציב המים יש סמכויות רחבות וגדולות, רק צריך להזכיר, שאף על פי שאנחנו מדברים פה במסנן, אין מה לעשות וזה צריך להתקשר לכלל.

רקפת כץ: אין נציב מים.

רקפת כץ: אין נציב מים, רבותי.

רקפת כץ: זה עוד בג"ץ שהגישה, דרך אגב, עמותת אדם טבע ודין.

דוד אזולאי: למה אין נציב מים?

רקפת כץ: אין נציב מים כי עוד כמה ימים - או שזה כבר קרה - יגמרו שלושה חודשי ההארכה.

רקפת כץ: כבר נגמרו שלושה חודשי ההארכה?

רקפת כץ: ישב השר בוועדה לביקורת המדינה ואמר שעקב חילוקי דעות עם ראש הממשלה, נבחר כבר על ידי וועדת חיפוש נציב מים וראש הממשלה רוצה לקדם נציג שלו.

רקפת כץ: אני לא אכנס לכל ההיבטים הפוליטיים, אבל התוצאה היא שבשעת משבר, אין נציב מים.

רקפת כץ: אני מניחה שאם היה נציב מים, הוא היה יכול להפעיל קצת מהסמכויות האלה.

דוד אזולאי: סליחה, עד לכניסתו של השר הזה היה נציב מים.

דוד אזולאי: אז מה קרה?

דוד אזולאי: המצב הזה הרי לא נוצר בשנה האחרונה.

רקפת כץ: נכון שהוא לא קרה בשנה האחרונה.

רקפת כץ: אני לא רוצה לדבר על נציב המים שהיה או לא היה.

רקפת כץ: כרגע, בשיא המשבר, אין נציב מים.

דוד אזולאי: אני מציע לך, אל תתלי את המשבר במים בנציב המים בלבד, מפני שנציב המים היה כל השנים.

דוד אזולאי: עכשיו - אני מסכים אתך - בגלל בעיות של חילוקי דעות בין ראש הממשלה לשר התשתיות, נוצרו הבעיות.

רקפת כץ: אין גם יו"ר דירקטוריון במקורות.

רקפת כץ: זאת אומרת, יש אלף ואחד סימפטומים שאינם קשורים למינהלת אלא קשורים כרגע במצב הכללי ואנחנו יכולים לראות אותם.

רקפת כץ: אני גם יושבת בוועדת הכלכלה וצופה בקידום חוק תאגידי מים וביוב.

רקפת כץ: אני רואה את קצב ההתקדמות שם, אולי הנכדים שלי יזכו להגיע לוועדת הכלכלה ולטפל בחוק הזה.

רקפת כץ: הרבה מאד אנשים שמדברים פה ככה מדברים שם אחרת, השלטון המקומי בכלל מדבר שם אחרת והדברים הם מאד מאד מסובכים.

רקפת כץ: יושב פה נציג האוצר ומדבר על וועדת שרים לענייני כלכלה שלפתחה אני כן חושבת שאת המסנן הספציפי הזה צריך להביא.

רקפת כץ: ומי יו"ר וועדת השרים לענייני כלכלה?

רקפת כץ: שר האוצר.

רקפת כץ: אז אם שר האוצר חושב שצריך להביא את זה לוועדת שרים, שיביא.

רקפת כץ: אני לא מבינה את הדבר הזה.

רקפת כץ: אני ראיתי אותו בוועדת ביקורת המדינה, יושב ומדבר עד כמה הוא בעד לקדם את הנושא הזה.

רקפת כץ: אם זה המקום לעשות את זה, אז שר האוצר, משרד האוצר הוא האחרון שיכול להלין, כי הוא מוביל את הנושא הזה.

רקפת כץ: אני חושבת שמפה צריכה לצאת קריאה לשר האוצר להביא את נושא המצנן לוועדת שרים לענייני כלכלה.

רקפת כץ: אני ראיתי שכאשר לוחצים אותם לקיר, קורים שם ניסים.

רקפת כץ: אז אולי גם בנושא הזה יקרה נס.

רקפת כץ: באופן כללי, כמו שאדוני אמר, משבר המים אפשר לראות אותו, הוא בולט לעין בכך שאין נציב מים, אין יו"ר לדירקטוריון מקורות, כל הנושא הזה עובר בצורה מאד מוזרה.

דוד אזולאי: רק שלא תגידי שמאז ששר התשתיות הזה נכנס לתפקיד נוצר משבר מים.

רקפת כץ: נהפוך הוא.

רקפת כץ: אני חושבת שהבעתי פה עמדה ששר התשתיות, בנושא של נציב המים, ערך וועדת חיפוש מקצועית ומצא איש מקצוע שאין לנו בעיה אתו.

רקפת כץ: יש לנו בעיה עם אי המינוי.

רקפת כץ: אני חושבת שאני עומדת פה לצדו של השר ולא מולו, במקרה הזה וכמו שאמרתי: לגלגל את זה לפתח שר האוצר, שהוא יו"ר וועדת השרים לענייני כלכלה.

דוד אזולאי: כן.

דוד אזולאי: מר אבנון, יש לך עוד משפט להגיד?

דוד אזולאי: בבקשה.

משה אבנון: כן.

משה אבנון: אני פשוט רציתי להעיר לחבר הכנסת אליעזר כהן, כדי שיידע - אולי זאת הוועדה שמתכוון אליה מר בר דרור, אני לא יודע -לפני ארבע או חמש שנים הוקמה מינהלת תיאום בנושא המים כי, בשנים האחרונות נושא המים במדינת ישראל עבר שינויים מהותיים.

משה אבנון: מספר רב של משרדים מתעסקים עם זה מטבע הדברים.

משה אבנון: המשרד לאיכות הסביבה שלא היה קיים, משרד הבריאות, משרד החקלאות, כשהמים עברו למשרד התשתיות, משרד החקלאות עדיין מטפל, משרד הפנים שמספק את מי השתייה לאוכלוסייה מטבע הדברים.

משה אבנון: היות וחלו שינויים בשנים האחרונות בעשרים השנים האחרונות, הוקמה מינהלת תיאום בנושא המים.

משה אבנון: נכון הוא שהמינהלת הזאת בשנים האחרונות היתה משותקת מסיבות כאלה ואחרות, אבל לאחרונה נציב המים חידש אותה והיא עובדת.

משה אבנון: לכן הבעיה פה היא לא בעיית הפיצול.

משה אבנון: הבעיה, לדעתי, על כל פנים, היא אחרת לחלוטין.

משה אבנון: במדינת ישראל ישנו מצב שהוא אנומלי מבחינה ארגונית נוהלית.

משה אבנון: כי מה קורה?

משה אבנון: האחריות היא על נציב המים.

משה אבנון: הסמכות היא בידי שר האוצר.

משה אבנון: יש פה בעיה.

משה אבנון: לא יתכן מצב שהאחריות היא על אחד והסמכות היא בידי השני.

משה אבנון: מי שיש לו את האחריות חייב שיהיה לו את הסמכות.

משה אבנון: נציב המים, לפי מיטב ידיעתי, איננו יכול לזוז מבלי ששר האוצר יחתום לו על כל פסיק ותו ותג.

משה אבנון: זאת הבעיה.

משה אבנון: אז אם ישנו את סדרי בראשית במדינת ישראל וייצרו מצב שמשרד שהוא אחראי על הנושא יש לו גם את הסמכויות, אז ייווצר מצב חדש.

משה אבנון: היום זה המצב.

משה אבנון: כדאי לדעת איפה אנחנו עומדים.

דוד בר דרור: אז זו הכתובת.

דוד בר דרור: זו הכתובת לשינוי.

משה אבנון: יושבים פה עוד הרבה אנשים וכולם מכירים את המצב.

משה אבנון: אני לא מחדש לאף אחד.

דוד אזולאי: יש עוד מישהו שרוצה להוסיף כאן משהו?

יורם תמרי: אני נציג הסקטור החקלאי, אבל ברשותך, אני רוצה לומר משהו על המוביל.

יורם תמרי: כשהומלץ להקים את המסנן על המוביל הארצי, זה היה בשנות התשעים, כמו שאמר צביקי נור ומאז היו תביעות כל הזמן.

יורם תמרי: אני זוכר שדיברו בתחילת הדרך על מאה וחמישים מיליון דולר.

יורם תמרי: עכשיו, פעם ראשונה שאני שומע, שגם על המאה מיליון דולר רוצים סקר התכנות.

יורם תמרי: האם נחלה במחלות או לא.

יורם תמרי: נציב המים הקודם קודם, זה שהיה לפני בן מאיר, היה גדעון צור.

יורם תמרי: הוא קיבל דחייה בשנה אחת, כי לא היה ברור מי אמור להקים את המתקן.

יורם תמרי: אחרי שהיה ברור מי יקים את זה, היה נראה שהכל סגור וברור.

דוד אזולאי: לפני כמה זמן זה היה?

יורם תמרי: זה היה בשנת 1995.

יורם תמרי: בשנת 1995 נתנו דחייה ל 1996 יושבים פה אנשים שזוכרים את זה כמוני.

דוד אזולאי: ואז, למעשה, היו צריכים להתקין את המסנן?

אלכס לבנטל: כרגע זה עומד לפני מכרז.

אלכס לבנטל: המכרז מוכן, צריך להוציא אותו.

אלכס לבנטל: זה הסיפור.

דוד אזולאי: פעם ראשונה שוועדת שרים לענייני כלכלה היא הגורם שהיה אמור להתכנס ומעכב.

אלכס לבנטל: שר האוצר הוא נגד התקנה הזאת.

אלכס לבנטל: ולכן רק ממשלה יכולה להוציא פה את התקנה.

יורם תמרי: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד.

יורם תמרי: כשעמדו להקים את המתקן הזה, כשדיברו עליו בתחילת הדרך, הוא סיפק, כמו שאמר פה המהנדס של מקורות, בערך חמישים אחוז מים לחקלאות וחמישים אחוז מים לצריכה ביתית.

יורם תמרי: היום, היוצרות התהפכו וזה כבר 70% לצריכה הביתית.

יורם תמרי: היתה בעיה מי יממן את זה כי החקלאים לא צריכים את השיפור הזה באיכות המים.

יורם תמרי: הם יכולים להשקות כל גידול גם במים באיכותם הנוכחית, בכינרת ובאגן ההיקוות של הכינרת.

יורם תמרי: היום, אין ספק בכלל שהמתקן הזה חייב לקום כי הוא מספק מים לשתיה.

יורם תמרי: לצערנו הרב, גם את נושא הקולחין, שאנחנו רוצים לקדם, מי שעוצר היום זה לא המיגזר החקלאי.

יורם תמרי: הכל מהאוצר.

יורם תמרי: הכל מתחיל ונגמר באוצר.

יורם תמרי: המפעל האחרון שהקימו במדינה הזאת זה מפעל שנקרא שפדן.

יורם תמרי: הוא מביא את קולחי גוש דן לרמת התקן המערבי.

יורם תמרי: זה בעצם מפעל של מים לשתיה כי עשו שם העברה, החלפת מים, מול המים השפירים שהשתמשה בהם החקלאות.

יורם תמרי: העבירו בערך 120 מיליון קוב מים לטובת גוש דן ואת המים של גוש דן העבירו לחקלאות.

יורם תמרי: ופה, מים שכולם יודעים שהם באיכות נחותה, שהם באיכות לא טובה לשתיה, שצריך לשפר אותם, תוקעים אותנו אתם עוד פעם.

יורם תמרי: אני לא יודע למה זה הגיוני.

אורה תמיר: מאז השפדן האוצר גידל ציפורניים כאלה.

דוד אזולאי: כן, אתה רוצה להוסיף משהו?

ארז ימיני: אני מבקש קודם כל להבהיר שמשרד האוצר לא מתנגד לסינון.

ארז ימיני: הבעיה היא שבטרם שמחליטים לעשות השקעה בסדר גודל כזב, צריך לבדוק את החלופות.

ארז ימיני: יש מספר חלופות.

ארז ימיני: למשל: פיזור של המתקנים.

דוד אזולאי: אני רוצה לדעת איפה הגורם שצריך לקבל על זה החלטה?

דוד אזולאי: בוועדת השרים לענייני כלכלה?

דוד אזולאי: זה הגורם?

דוד אזולאי: וועדת השרים התכנסה בכלל לדון בעניין הזה?

ארז ימיני: וועדת השרים לענייני כלכלה עוסקת בתחום המים.

ארז ימיני: אחת הבעיות שהעלית - והיא הבעיה המרכזית של משק המים - זה ריבוי האבות של משק המים.

ארז ימיני: בימים הקרובים תהיה עוד ישיבה של וועדת השרים לענייני כלכלה, כדי ליישם את כל ההחלטות שאנחנו עכשיו עובדים עליהן.

ארז ימיני: אני מבקש, אם אפשר, להעביר את הנושא לוועדת השרים לענייני כלכלה.

דוד אזולאי: אני מודיע לך, אני אמליץ כרגע לוועדה שלי לעשות זאת, כי זה מה שאנחנו רוצים בעצם.

דוד אזולאי: על זה הדיון.

דוד אזולאי: זו כל המטרה של הדיון.

דוד אזולאי: אם השגנו את המטרה והיה זה שכרי.

דוד אזולאי: השאלה היא אם משרד האוצר באמת אכן מוטרד כפי שהציבור מוטרד מבעיית איכות המים, או שלמשרד האוצר יש זמן.

אורה תמיר: משרד האוצר, בהגדרה, לא מוטרד מכלום.

אורה תמיר: … משרד האוצר הוא משרד מטריד.

דוד אזולאי: רבותי, אני מבקש.

דוד אזולאי: זה לא יפה איך שאתם מדברים על משרד האוצר.

ארז ימיני: אדוני היושב ראש, אני שמעתי כבר דברים יותר גרועים.

ארז ימיני: זה לא מטריד אותי.

דוד אזולאי: אני יודע.

דוד אזולאי: יש לכם עור של פיל.

דוד אזולאי: זאת הבעיה.

דוד אזולאי: האמן לי, לו היינו דורשים שבכל דיון יופיע שר האוצר ומנכ"ל משרד האוצר, אז הדברים היו נראים אחרת.

דוד אזולאי: הבעיה היא שאתם שקי החבטות פה וכנראה שזה חלק מן המקצוע שלכם, לבוא לפה ולהיות שק החבטות.

דוד אזולאי: אתה יוצא מפתח הדלת פה, זה לא מעניין אותך.

דוד אזולאי: לא רק אתה, כל החברים שלך.

דוד אזולאי: אני רוצה להגיד לך, אני מעריך את אומץ הלב שלכם.

ארז ימיני: אם יורשה לי, הבעיה של משק המים היא מאד עמוקה.

ארז ימיני: הנושא שנדון פה, סינון, נדון גם בוועדת הביקורת וגם בוועדה הזאת.

ארז ימיני: מן הראוי להעביר אותו לוועדה אחת.

דוד אזולאי: זאת הבעיה?

דוד אזולאי: בבקשה.

דוד אזולאי: מה החליטו בוועדה לביקורת המדינה?

דוד אזולאי: שוועדת השרים לענייני הכלכלה תתכנס ותחליט?

דוד אזולאי: לקנות מסנן?

דוד אזולאי: תגיד לי מה החליטו.

דוד אזולאי: לא יודע, אני שואל אותך.

דוד אזולאי: אני רוצה לקבל החלטה כזאת.

דוד אזולאי: אנחנו לא דורשים מכם שום דבר.

דוד אזולאי: זה הדבר היחיד שאני רוצה לדרוש מכם, שהיא תתכנס.

דוד אזולאי: מותר לנו לדרוש את זה.

דוד אזולאי: בסדר?

דוד אזולאי: כן, בבקשה.

צבי אורטנברג: בהמשך למה שאומר נציג האוצר, העובדה הזאת, כפי שאתה מציין, שיהיה אפשר לעשות את ב' ולא את א' וכולי, זה בדיוק מנווט את הבעיה לפריסה של עשרה דברים ביחד, במין סלט שלעולם לא נגמר.

צבי אורטנברג: בנושא של כמות המים, אם להתפיל או לייבא, או להשתמש בקולחין או כל אופציה אחרת, ישנן אופציות שעומדות אחת מול השניה ובאמת בהן מתווכחים עד אין סוף ולכן הגענו לאותה שוקת שבורה.

צבי אורטנברג: אבל בנושא של האיכות?

צבי אורטנברג: הנושא של הדיון פה?

ארז ימיני: על זה אין ויכוח.

צבי אורטנברג: סליחה, יש ויכוח.

צבי אורטנברג: כי אתה מיד חיברת את זה לדברים אחרים.

צבי אורטנברג: סליחה.

צבי אורטנברג: בקטע של פתרון בעיית האיכות, אם הוסכם שהיא קיימת ושכל מה שקורה אתה זה שהיא עולה כסף, אותה צריך לפתור בלי קשר לחלופות האחרות.

צבי אורטנברג: הנושא הזה עומד בפני עצמו.

דוד אזולאי: אני אומר לך, שבמדינה מתוקנת, נושא כזה בכלל לא היה צריך לבוא לדיון.

דוד אזולאי: בכלל לא.

דוד אזולאי: למה אנחנו צריכים להתעסק בדברים שלא שייכים לנו, בגלל שמי שצריך למלא את תפקידו לא עושה אותו?

דוד אזולאי: בבקשה.

דניאל מורגנשטרן: אדוני היושב ראש, הנושא של איכות המים הוא נושא חשוב, אבל אם אנחנו לוקחים את הקונטקסט הכללי, של בעיית המים בישראל, הוא נושא שולי.

דניאל מורגנשטרן: הבעיה העיקרית היא בעיה כמותית.

דניאל מורגנשטרן: ההשפעות הסביבתיות, איך מתיחסים לנושא המים במדינת ישראל…

אלונה קארו: אבל לא בזה דנים עכשיו.

אלונה קארו: יש פה בעיה ספציפית שאנחנו דנים בה…

דוד אזולאי: אני מבקש, אל תעזרי לי, תודה.

דוד אזולאי: אני מסתדר טוב לבד.

דניאל מורגנשטרן: ואני כן הייתי רוצה להתייחס לכך ודווקא לאור דבריו אתמול בתקשורת של נציב המים לשעבר, שהעלה הצעה ואמר: בואו נייבש את כל גינות מדינת ישראל, נחסוך בכך מאתיים מיליון מטרים מעוקבים מים.

דניאל מורגנשטרן: הוא אמר את זה, אני שמעתי את זה – וחדשות לבקרים עולות הצעות שונות בעניין זה.

דניאל מורגנשטרן: לייקר את המים לחקלאות כדי לייבש את החקלאות, 40%, 50% 60% וכל מיני הצעות מהצעות שונות.

דניאל מורגנשטרן: דבר אחד לא נעשה.

דניאל מורגנשטרן: דרושה כאן גישה כוללת, לבחון מה מקומם של המים בכלל במערכת חייו של הישראלי ושל המשק הישראלי במדינת ישראל של שנת אלפיים ואיך אפשר ליצור עם מה שיש לנו.

דניאל מורגנשטרן: לא עם מה שיש לתורכים, ולא עם מה שמגיע לירדנים ולא עם מה שאין לנו, אלא עם מה שיש לנו.

דניאל מורגנשטרן: איך ניצור את אותה איכות חיים אופטימלית, כאשר אני מזהיר: גינות מונעות את היותנו מדבר אורבני, למשל.

דניאל מורגנשטרן: דבר אחד.

דניאל מורגנשטרן: החקלאות, שטחים ירוקים, פרדסים, שדות של חמניות ושל כותנה ושל דברים אחרים יש להם השפעה אקולוגית ממתנת על איכות האוויר שלנו היום ויש להם חשיבות כריאות ירוקות.

דניאל מורגנשטרן: אם אנחנו נחסל אותם, משום שאין לנו, נניח, מים, הרי אנחנו משנים כאן את המאזן האקולוגי והוא יהיה בעייתי מאד.

דניאל מורגנשטרן: אני כבר לא מדבר על מה תהיה תחושתו של האזרח שיחיה באותה מדינת ישראל.

כלומר: אגב, המאגר הגדול ביותר של מים הוא בחיסכון.

כלומר: הן ברמת משק המים הביתי, הן בחקלאות, הן במשק העירוני.

כלומר: אפשר לחסוך כמה עשרות אחוזים וזה הרבה יותר מאשר כל ההתפלה והאזהרה האחרונה היא: גם בעניין של שימוש במים מושבים צריך להיזהר וצריך לעשות שימוש זהיר, כי שימוש שנה אחר שנה גורם להמלחת הקרקע.

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: כן, בבקשה, ואחר כך סיכום הדיון.

צביקי נור: אני רוצה להעיר לגבי מה שאמר נציג האוצר בנושא של בדיקות נוספות.

צביקי נור: הנושא נבדק.

צביקי נור: הנושא הועלה.

צביקי נור: לפני שהייתי בנציבות המים הייתי במשק המים, מהצד של ספקי המים ואנחנו דרשנו מנציב המים לבחון את הנושא הזה של המרוכז מול המבוזר.

צביקי נור: נציב המים דאז גדעון צור, מינה וועדה רצינית מאד לבדיקת העניין, פעם נוספת, לפי דרישתנו.

צביקי נור: הוועדה שוב פסקה: מרוכז.

צביקי נור: אני יכול לחלוק על דעת הוועדה או לא, אבל אני לא יכול לחלוק על העובדה שהעניין נבחן בצורה רצינית ביותר.

צביקי נור: לכן אין מה לסחוב את זה יותר בבדיקות.

צביקי נור: בצדק, אני חושב, אומר משרד הבריאות, שבדיקה כלכלית זה אולי הדבר היחידי שלא עשו כי לא יודעים איך לבחון אותו.

צביקי נור: אני חושב שאסור שבדיקות נוספות, במרכאות לצורך העניין, ידחו את הנושא.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: הוועדה שמעה בדאגה על המצב הקשה של איכות המים במדינה ומשק המים במדינת ישראל.

דוד אזולאי: מצב זה עלול לגרום נזקים בלתי הפיכים לכלל האוכלוסייה במדינה, שיעלו יותר ממחיר המסנן.

דוד אזולאי: הוועדה דורשת משר האוצר שהוא יושב ראש וועדת שרים לענייני כלכלה לקבל החלטה לאלתר לרכישת המסנן בוועדת השרים לכלכלה בזמן הקרוב ביותר.

דוד אזולאי: אני אסייג את זה בתוך חודש ימים.

אורה תמיר: זה לא רכישת המסנן אלא הקמת מתקן הסינון.

דוד אזולאי: זה לא משנה.

דוד אזולאי: אישור להקמת מתקן הסינון של מי המוביל.

דוד אזולאי: תודה רבה.