ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 94, 2000-05-17 09:00

על סדר-היום: דיברתי עכשיו עם חברת-הכנסת זהבה גלאון.

על סדר-היום: התפלאתי מדוע היא מפלה לטובה את ראשי הערים.

על סדר-היום: היא הסכימה אתי.

יהודית נאות: אני אמרתי לה שאני הולכת להגיש הצעת חוק.

יהודית נאות: היא הזדרזה והניחה הצעת חוק, אבל היא לא כל כך הבינה מה אני אמרתי.

יהודית נאות: עד שכתבתי את הצעת החוק כראוי , ותראו שיש כאן הבדלים, לקח לי יותר זמן.

יהודית נאות: היא רצה עם זה.

יהודית נאות: אני בהגינותי ראיתי את זה, כתבתי שהצעה דומה הוגשה ואפילו החתמתי אותה.

דוד אזולאי: אני רוצה להגיד לכם, שלשמחתי הרבה שתי חברות הכנסת הנכבדות הסכימו לאחד את ההצעה שלהן ולהגיש את זה כהצעה אחת.

מרים פרנקל-שור: אין צורך לאחד, כי היא חתומה על הצעת החוק.

אביטל שטיינברג: ההסכמה של הממשלה לגבי הצעת החוק של זהבה גלאון היתה מותנית בכך שהיא תותאם ל-905.

דוד אזולאי: את זה לא ידעתי.

דוד אזולאי: אם כך, ניגש להצעה עצמה.

אביטל שטרנברג: יש כמה תנאים ל-905, אותם העברנו לחבר-הכנסת פינס, שהוא אחד המציעים.

דוד אזולאי: למה העברתם אותם לחבר-הכנסת אופיר פינס?

דוד אזולאי: למה לא העברתם אותם לוועדה או למירי?

אביטל שטרנברג: כי אמרו לנו שזו הצעה של חבר-הכנסת פינס.

אביטל שטרנברג: אני מוכנה להגיד מה הם התנאים.

דוד אזולאי: כן, ואני גם מבקש לקבל אותם בכתב.

דוד אזולאי: אותו מסמך שהעברתם לאופיר פינס, אני מבקש להעביר אלינו.

אביטל שטרנברג: התנאים הם כאלה, אנחנו חשבנו שהיות ומדובר פה בעניין מהותי ואנחנו רוצים גם שיהיה איזה סרגל, איזו אמת מידה, חשבנו שראוי שהיועץ המשפטי של הרשות המקומית הוא זה שיכריע אם מדובר פה בעיסוק נוסף, מותר או אסור.

אביטל שטרנברג: זאת אומרת, שתהיה איזושהי אינסטנציה, שיהיה אל מי לפנות.

דוד אזולאי: לא.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד, אני לא מסכים שהיועץ המשפטי של הרשות המקומית, שמקבל את שכרו מראש הרשות, הוא זה שיכריע לגבי עיסוק נוסף, מותר או אסור.

אביטל שטרנברג: אין לנו בעיה עם מודל אחר.

יהודית נאות: המודל של חברי הכנסת, האם היועץ המשפטי לממשלה קובע לגבי עיסוק נוסף של חברי כנסת?

אביטל שטרנברג: לא.

יהודית נאות: מה פתאום היועץ המשפטי של הרשות המקומית?

יהודית נאות: היועץ המשפטי של הממשלה הוא הרבה יותר בלתי תלוי.

מרים פרנקל-שור: למה היועץ המשפטי לממשלה?

מרים פרנקל-שור: היועץ המשפטי של הכנסת.

אביטל שטרנברג: מה שהטריד אותנו בעיקר זה הצורך שתהיה איזושהי אמת מידה.

אביטל שטרנברג: זאת אומרת, שתהיה איזושהי נקודת התייחסות.

דוד אזולאי: לגבי חברי הכנסת יש אמת מידה?

יהודית נאות: זה החוק הזה.

יהודית נאות: זה זהה.

אביטל שטרנברג: אני לא יודעת מה קורה עם חברי הכנסת כי אני לא בקיאה בנושא.

אביטל שטרנברג: כחוק, כמשהו שמתעסק עם מלים, כשהדברים הם לא מדוייקים והם יכולים להיות עמומים, אני חוששת שכל אחד יעשה כרצונו עם הפרשנות שלו.

אביטל שטרנברג: אני חושבת שלטובת הצעת החוק, שתהיה איזושהי אינסטנציה.

אביטל שטרנברג: מצדי שזה יהיה גוף אחר.

אביטל שטרנברג: תחשבו על איזשהו מנגנון.

דוד אזולאי: יש לי הצעה.

דוד אזולאי: אני אומר שאיסור עיסוק נוסף יחול על ראשי רשויות וסגנים - - -

יהודית נאות: במשרה מלאה.

יהודית נאות: יש הבדל בהצעות של חברת-הכנסת זהבה גלאון ושלי.

יהודית נאות: חברת-הכנסת זהבה גלאון לא כתבה, ואני כן הכנסתי במפורש, שמדובר בסגן בשכר במשרה מלאה.

יהודית נאות: יש רשויות שהסגן בהן מקבל 20% משרה וזה מותר לו.

דוד אזולאי: את אומרת שאם הוא עוסק במשרה חלקית, מותר לו עיסוק נוסף.

יהודית נאות: בוודאי, אני לא יכולה לקפח את פרנסתו, ובלבד שאין ניגוד עניינים.

דוד אזולאי: מאפשרים לו לעסוק עיסוק נוסף במשרה מלאה במקום אחר?

יהודית נאות: כן.

יהודית נאות: בעיריה הוא לא יכול לעסוק במשרה מלאה פלוס עוד משהו.

דוד אזולאי: הוא יכול לעבוד בשתי משרות מלאות מחוץ לעירייה ובעירייה הוא יקבל 10% או 20%.

דוד אזולאי: אני מציע שמי שיקבע את הדברים האלה לא יהיה היועץ המשפטי של הרשות המקומית אלא היועץ המשפטי של משרד הפנים.

אביטל שטרנברג: מבחינתי זה בסדר גמור.

יהודית נאות: אם כבר, אני הולכת להחמיר.

יהודית נאות: היה ואדם רוצה לקבל שחרור, שיקבל שחרור מהיועץ המשפטי של משרד הפנים.

אביטל שטרנברג: יש חריגים נוספים על הפטור שיש כאן בחוק, או שהוא הולך ליועץ המשפטי כדי לשמוע אם יש לו את הפטור שבחוק, כי זה מה שאנחנו חשבנו.

יהודית נאות: לא.

יהודית נאות: ליועץ המשפטי של משרד הפנים לא יהיה זמן להצעות חוק של חברי הכנסת אז.

אביטל שטרנברג: אבל אז הפתח גדול מדי, כי את נותנת פטורים נוספים על מה שקבוע בהצעת החוק.

יהודית נאות: תני לי דוגמה שבכלל יכול להיות עניין של שיקול דעת.

יהודית נאות: את אומרת: אני צריכה אינסטנציה של שיקול דעת.

אביטל שטרנברג: לא אינסטנציה של שיקול דעת, אינסטנציה של פרשנות.

דוד אזולאי: איזו פרשנות יכולה להיות במקרה של עיסוק נוסף?

אביטל שטרנברג: אני אגיד לך מה יכול להיות עניין של פרשנות.

אביטל שטרנברג: נניח שהוא מדבר פה על איזושהי פעילות בהתנדבות ונשאלת השאלה אם זה פוגע בכבוד הרשות, או אם ישנה אפשרות של ניגוד עניינים.

אביטל שטרנברג: אלה לא דברים שהם חתוכים.

אביטל שטרנברג: אני מדברת על סעיף קטן (ב) ב-905.

יהודית נאות: יש ועדה מייעצת.

יהודית נאות: יש מנגנון, אל תוסיפו עוד מנגנון.

יהודית נאות: כאן זה מאוד ברור.

אביטל שטרנברג: יכול להיות שזאת ביורוקרטיה מיותרת, אבל היות שהעניין עלה, ניגשתי אל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה הגב' טנה שפניץ, שהיא עומדת בראשה של אותה ועדה מייעצת ושאלתי את טנה: מה את חושבת שצריך לעשות.

אביטל שטרנברג: טנה בעד איזשהו מנגנון.

אביטל שטרנברג: היא לא חושבת שהוועדה המייעצת מתאימה או יכולה לעסוק בזה.

אביטל שטרנברג: לכן, בסופו של דיון, שהיתה שותפה לו גם היועצת המשפטית של משרד הפנים, הוחלט להמליץ בפניכם על היועץ המשפטי של הרשות המקומית כאינסטנציה הזאת.

יהודית נאות: חלילה וחס.

יהודית נאות: מי ייעץ לו אם מותר לו להיות עורך-דין של קבלן, כמו במקרה מסויים ברשות מקומית?

אביטל שטרנברג: השאלה אם אתם רוצים איזשהו גוף שיהיה מוסמך לתת פרשנות או לא?

דוד אזולאי: שר הפנים.

מרים פרנקל-שור: אביטל, גם אם את לא חושבת שזה שר הפנים, את לא יכולה לתת את הפרשנות למישהו שתלוי בראש העיר.

אביטל שטרנברג: אני לא מאוהבת בהצעה שזה יהיה היועץ המשפטי של הרשות.

אביטל שטרנברג: זה הרע במיעוטו.

אביטל שטרנברג: אתם חושבים שזה רע, בבקשה אין לי בעיה עם זה.

מרים פרנקל-שור: השאלה היא למה את חושבת ששר הפנים הוא הרע במיעוטו?

אביטל שטרנברג: שר הפנים, זאת בעיה בעיקר של יכולת ונפח זמן, אבל לא של ניגוד עניינים.

אביטל שטרנברג: השאלה היא אם מבחינת

אביטל שטרנברג: כם מצב ראוי זה מצב שבו הפרשנות תהיה בכל מקום על פי נסיבותיו ואיך שזה ייצא, מה יגיד היועץ המשפטי, מה יגיד אותו סגן שמקבל שכר.

מרים פרנקל-שור: אני, באופן עקרוני, חושבת שאמות המידה צריכות להיות כתובות בחוק, כמו שיש בדיוק לגבי חברי הכנסת, אבל אני חושבת שאנחנו פותחים פה איזה פתח קצת מוזר.

מרים פרנקל-שור: אם תהיה לו שאלה, באופן עקרוני הוא יפנה ליועץ המשפטי לקבל חוות-דעת.

מרים פרנקל-שור: את זה אנחנו לא צריכים לכתוב בחקיקה.

אביטל שטרנברג: זה לא מסוג התנאים שהייתי נהרגת עליהם.

אביטל שטרנברג: אתם חושבים שזה מיותר?

דוד אזולאי: הבעיה היא לגבי סגנים שעובדים במשרה חלקית.

דוד אזולאי: החשש כאן הוא, האם לסגן ראש עיר, שעובד בחצי משרה, מותר לעבוד בשתי משרות מלאות במקום אחר.

אביטל שטרנברג: אגב, אנחנו מגיעים כאן לשאלה נוספת שאנחנו רוצים לשאול, האם ההגבלות האלה חלות רק על סגנים במשרה מלאה או עד איזושהי רצפה מסויימת?

דוד אזולאי: לגבי סגן במשרה מלאה, דינו כדין ראש הרשות.

אביטל שטרנברג: וסגן ב-75%?

מרים פרנקל-שור: בואו נדבר נושא נושא.

יהודית נאות: בדיוק.

יהודית נאות: נגמור את הנושא של מה קורה עם פעילות בהתנדבות ללא תמורה, ששם היו לכם שאלות מי בעצם יגיד מה זה פגיעה בכבוד הרשות, ומי יאמר שיש כאן ניגוד עניינים, ומי יאמר שיש ניצול לרעה.

אביטל שטרנברג: מי יגיד על ניגוד עניינים זו תהיה ממילא הוועדה המייעצת.

מרים פרנקל-שור: מה פתאום מישהו צריך לפרשן את החוק?

מרים פרנקל-שור: יש סגן ויש לו שאלה האם הוא יכול לעסוק בעיסוק הזה או לא.

מרים פרנקל-שור: הוא יקבל חוות-דעת מהיועץ המשפטי של אותה רשות.

מרים פרנקל-שור: למה אנחנו צריכים לתת מעמד מסוים לאותו יועץ משפטי.

ישראל שפיצר: לא בהכרח היועץ המשפטי של הרשות המקומית.

ישראל שפיצר: יש מצבים שבהם חברי מועצה הולכים לעורך-דין פרטי, מתייעצים אתו ובאים עם חוות-דעת של היועץ המשפטי שלהם.

דוד אזולאי: בשביל זה אנחנו מפנים למשרד הפנים, שמשרד הפנים יכריע בעניין.

אביטל שטרנברג: בדיוק כמו שקמה הוועדה המייעצת.

אביטל שטרנברג: תגידי, בשביל מה צריך את הוועדה המייעצת?

יהודית נאות: משום שיש הרבה שחור לבן בנושא ניגוד עניינים.

אביטל שטרנברג: וכאן אין שחור לבן?

יהודית נאות: כל מה שכתוב כאן זה מלה במלה כמו שכתוב אצל חברי הכנסת.

יהודית נאות: מי מפרש מה זה חשש של ניצול לרעה?

מרים פרנקל-שור: יש לחבר הכנסת שאלות, הוא פונה ליועץ המשפטי של הכנסת.

מרים פרנקל-שור: היועץ המשפטי של הכנסת נותן חוות-דעת כן עיסוק נוסף או לא עיסוק נוסף.

מרים פרנקל-שור: מישהו כתב את זה בחוק?

מרים פרנקל-שור: זה לא כתוב בחוק.

מרים פרנקל-שור: מה השלב הבא?

מרים פרנקל-שור: שמישהו מחליט להתלונן על חבר הכנסת בוועדת האתיקה.

אביטל שטרנברג: כולם ניגשים לצבי ענבר?

יהודית נאות: כן.

יהודית נאות: אני שאלתי אם מותר לי לכתוב מאמר מדעי, למשל, שעסק בחומר שצברתי קודם.

יהודית נאות: הוא אמר: בוודאי.

אביטל שטרנברג: אנחנו חשבנו שאולי במצבים האלה, בגלל הבעייתיות כדאי שתהיה חובה.

אביטל שטרנברג: אם אתם לא חוששים, מבחינתי אפשר לוותר על זה.

יהודית נאות: לא.

יהודית נאות: מצד שני, אני רוצה לכלול את זה כי החוק הזה קובע נורמטיביות מסויימת, שגם חברי מועצת עיר וגם ראשי רשויות יידעו שהמחוקק לא אוהב מצב של פגיעה בכבוד הרשות.

יהודית נאות: ואני יכולה לתת דוגמאות גם ממקרים כאלה.

יהודית נאות: בעניין פגיעה בכבוד הרשות התלבטתי.

יהודית נאות: מה זה פגיעה בכבוד הרשות?

יהודית נאות: הלכתי לחוק ושם יש פגיעה בכבוד הכנסת.

יהודית נאות: מה זה פגיעה בכבוד הכנסת?

יהודית נאות: אני חושבת שצעקות במליאה זה פגיעה בכבוד הכנסת.

מרים פרנקל-שור: אביטל, אני שואלת שאלה.

מרים פרנקל-שור: יש לו שאלה, הוא פונה ליועץ המשפטי של הרשות והוא נותו לו חוות-דעת.

מרים פרנקל-שור: מה יכול להיות הלאה?

מרים פרנקל-שור: למה צריך לתת מעמד, שקביעתו של היועץ המשפטי של אותה רשות היא הקובעת?

סופה לנדבר: אצלנו יש פרשנות במה אנחנו יכולים לעסוק ובמה לא.

סופה לנדבר: מה הבעיה?

מרים פרנקל-שור: לכן אני שואלת, מה הביא אתכם למחשבה לרצות לתת איזושהי גושפנקא ליועץ המשפטי של הרשות?

אביטל שטרנברג: גם כדי שתהיה אמת מידה, אולי לא אחת, כי אנחנו מדברים על 264 רשויות מקומיות, אבל עדיין איזשהו כלי שאפשר לפנות אליו.

אביטל שטרנברג: בחלק גדול מן המקרים, התלות בינו לבין הרשות המקומית היא לא מהסוג שבהכרח יעוות את חוות הדעת שלו.

אביטל שטרנברג: כמו שאמרתי, זה לא פתרון אידיאלי, השאלה אם יש בכלל צורך באיזושהי אמת מידה.

מרים פרנקל-שור: את רוצה שמישהו יקבע אמת מידה, קוד אתי מסויים.

מרים פרנקל-שור: זו צריכה להיות אינסטנציה ממש גבוהה, לא היועץ המשפטי של הרשות המקומית.

אביטל שטרנברג: היה פה שילוב גם של הצורך בקביעת אמת מידה, מחד; ומאידך, באמצעים המוגבלים שלנו, של משרדי הממשלה, האם משרד ממשלתי צריך להציע אפשרות כזאת.

אביטל שטרנברג: השאלה היא אם אתם בכלל מרגישים צורך, מבחינת הנסיון המעשי שלכם, שכאן תהיה איזושהי אמת מידה, או שלדעתכם האחראים יכתיבו פנייה ליועץ המשפטי לממשלה והדברים יעבדו כמו שצריך.

אביטל שטרנברג: זאת השאלה הראשונה.

אביטל שטרנברג: אם אתם בטוחים שאין בעיה, אז לא צריך לשאול איזה גוף.

יהודית נאות: מירי הציעה היועץ המשפטי של משרד הפנים, לא היועץ המשפטי לממשלה.

דוד אזולאי: היועץ המשפטי של משרד הפנים הוא לא הפונקציה המתאימה.

דוד אזולאי: אם כבר, אז שר הפנים.

מרים פרנקל-שור: זו לא צריכה להיות אישיות פוליטית.

דוד אזולאי: מה עם הוועדה המייעצת לניגוד עניינים במשרד המשפטים?

אביטל שטרנברג: הוועדה המייעצת אמרה שהיא לא חושבת שהיא תוכל לדון גם בזה.

דוד אזולאי: נציג לשכת עורכי הדין, בבקשה.

אלי וולוצקי: הערה ראשונה היא טכנית לגבי המיקום של התיקון.

אלי וולוצקי: אני לא בטוח שסעיף 15 הוא המקום הנכון לתיקון אם מוסיפים את ראש הרשות המקומית.

אלי וולוצקי: סעיף 15 דן בשכר ורק של סגני ראש הרשות.

אלי וולוצקי: אני מציע לחוקק את זה כסעיף נפרד בחוק.

אלי וולוצקי: לגבי החלק המהותי, ישנם תפקידים שראש רשות ממלא אותם דווקא מתוקף היותו ראש רשות מקומית, כמו תפקידים בוועדות תכנון ובנייה, ברשויות מסוג רשות הירקון, איגודי ערים וכו'.

אלי וולוצקי: אלה תאגידים שמכהנים בהם ראשי ערים וסגני ראשי ערים מתוקף היותם כאלה וצריך לאפשר להם לפעול בתאגידים מהסוג הזה.

אלי וולוצקי: בהצעה שלנו בכתב יש הצעה לתיקון העניין הזה.

יהודית נאות: אני רוצה לענות לך ביחס למיקום.

יהודית נאות: אתה טועה.

יהודית נאות: אנחנו לא הצענו שזה יהיה תת-סעיף ב' ב-15א, אלא שזה יהיה סעיף כשלעצמו שנקרא 15ב.

דוד אזולאי: אני מציע לקרוא סעיף סעיף.

דוד אזולאי: (קורא סעיף 15ב.

דוד אזולאי: (א) ).

אביטל שטרנברג: הרי ישנם סגנים שמכהנים שלא במשרה מלאה ועדיין במשכורת מספיק יפה כדי שנוכל לדרוש מהם את איסור העיסוק.

אביטל שטרנברג: השאלה היא לא לקבוע רצפה?

דוד אזולאי: אל תכנסי לעניין המשכורת, זה לא ענייננו.

דוד אזולאי: לנו חשובה חלקיות המשרה.

אביטל שטרנברג: לדעתי, זה לא משנה באיזה טכניקה, אבל השאלה היא אם אנחנו מתייחסים לחלקיות וניקח גם אנשים שמכהנים בחלקיות משרה.

אלי וולוצקי: אז נתחיל לראות סגני רשות שמכהנים ב-90% משרה או ב-99% משרה.

יהודית נאות: אני מסכימה אתך.

יהודית נאות: זו הבעיה בהצעת החוק שאני מבקשת שיפתרו לי אותה.

יהודית נאות: נניח שמשרת הסגן מתחלקת לשניים.

אלי וולוצקי: יש איסור פיצול.

ישראל שפיצר: נגמר הסיפור של הפיצול.

ישראל שפיצר: ברגע שהלכת על חלקיות משרה, אתה לא יכול להשלים אותה על ידי חבר מועצה אחר.

יהודית נאות: זה מופיע בחוק?

יהודית נאות: כי אז לא הייתי כותבת את זה.

דוד אזולאי: יש היום הוראה של משרד הפנים שאין לפצל את המשרה בין שני חברי מועצה והיא מבוצעת בכל הרשויות המקומיות.

יהודית נאות: זה לא חוק.

יהודית נאות: נדמה לי שזו הוראה או תקנה.

יהודית נאות: זו הנקודה.

יהודית נאות: אם זה היה בחוק אז הייתי כותבת: סגן ראש רשות, נקודה.

יהודית נאות: לא מעניינת אותי מה חלקיות המשרה שלו.

יהודית נאות: הבעיה שלי היתה שהחוק עד היום התיר.

דוד אזולאי: מה התיר, פיצול המשרה?

יהודית נאות: כן.

יהודית נאות: זה אפילו לא רלוונטי למה שאני אומרת.

אלי וולוצקי: הרי עניין ניגוד האינטרסים לא קשור לחלקיות המשרה שלו.

אביטל שטרנברג: לא צריך לתבוע ממנו את האיסור.

אביטל שטרנברג: אם הוא, נניל, ב-20% משרה, ממה הוא יתפרנס?

אלי וולוצקי: אני אציע לו או שיועסק במשרה מלאה או שיוותר בכלל על המשרה.

דוד אזולאי: את זה אתה לא יכול לעשות.

יהודית נאות: עד היום כשראשי רשויות רצו יותר אנשים בקואליציה, הם חילקו את הסגנות לשניים – 50% 50%.

יהודית נאות: אם אומרים לי היום שזה אסור, ברור לי שרובם יועסקו במשרה מלאה.

יהודית נאות: איזו סיבה יש לראש העיר לא לתת משרה מלאה לסגנו אם הוא לא יכול לפצל את זה.

אלי וולוצקי: עכשיו יהיה שיקול נוסף וזו האפשרות שאותו סגן יוכל להמשיך בעיסוקים האחרים שלו.

יהודית נאות: בסדר, ואז חלים הכללים של ניגוד עניינים.

ישראל שפיצר: אני לא יכול להגיד בוודאות שזה חוק.

ישראל שפיצר: למעשה מכוח סעיף 29 לחוק, שדיבר שם על שכר ראש רשות וסגניו, קבע המנכ"ל בחוזר מנכ"ל איסור פיצול.

ישראל שפיצר: זאת אומרת, בכל מקרה שאנחנו מקבלים בקשה לפיצול או שנתקלים בפיצול, אנחנו מודיעים מיד שמי שנכנס בעקבות הפיצול הוא לא זכאי לקבל שכר.

דוד אזולאי: יש לי הצעה.

דוד אזולאי: אולי לאפשר לסגן שעובד במשרה חלקית, אם הוא ירצה לעסוק בעיסוק נוסף, עד לשכר בגובה של סגן ראש עיר.

מירית דובר: למה להתערב בנושא השכר?

אביטל שטרנברג: נצטרך לבדוק כמה הוא מקבל מהמקום האחר, לפקח על המקום האחר.

דוד אזולאי: שיצהיר על כך.

דוד אזולאי: מה הוא אשם שראש העיר החליט שהוא יכול לקבל רק מחצית המשרה?

יהודית נאות: אני סבורה, וזה מקור החוק, שאדם שמקבל משכורת של סגן ראש רשות, לא צריך לרעות בשדות זרים והוא צריך להשקיע את כל מאודו ברשות המקומית.

יהודית נאות: זו מטרת ההצעה.

יהודית נאות: אחרת, אין משמעות לכל הדבר.

יהודית נאות: זו כוונתי.

יהודית נאות: אבל אתה לא יכול לדרוש מאדם, שראש הרשות אומר לו: אתה תהיה סגן רק ב-20% משרה, שהוא לא יעבוד בעוד מקום לפרנסתו.

יהודית נאות: צריך לאפשר את זה כאשר אין ניגוד עניינים.

אביטל שטרנברג: מבחינתך, ההצעה שלך חלה רק על מי שהוא ב-100% משרה, לא 75% לא 50%.

יהודית נאות: כן.

דוד אזולאי: ראש הרשות וסגן ראש הרשות שהם במשרה מלאה, לא יוכלו לעסוק בעיסוק נוסף.

דוד אזולאי: על זה אין חילוקי דעות.

אלי וולוצקי: אז כולם יעבדו ב-99% משרה.

מרים פרנקל-שור: כמה מרוויח סגן ב50% משרה?

ישראל שפיצר: בסביבות עשרת אלפים שקל.

עמית לנג: ברגע שאדם בא מאיזשהו עיסוק קודם, שהוא לא רוצה לוותר עליו וראש הרשות כן רוצה אותו בקואליציה ורוצה לתת לו את הסגנות, בצורה הזאת שאתה מתייחס רק ל-100% משרה, אתה מייצר איזושהי אפשרות לסגירה בין הצדדים ל-90% משרה.

עמית לנג: מצד אחד, הוא ירוויח כמעט את מלוא הסכום; מצד שני, לא יחול עליו החוק.

עמית לנג: אז מה עשינו?

יהודית נאות: מירי מציעה מ-50% ומעלה.

יעקב ליצמן: לדעתי, צריך לקשור את הנושא הזה עם הרוויזיה בנושא חברי המועצה.

יעקב ליצמן: חברי המועצה היום לא מקבלים שכר, הם עושים מה שהם עושים, ומשום מה אף אחד לא חושב שזה ניגוד אינטרסים.

יעקב ליצמן: הייתי מבין אם הייתם מציעים רוויזיה על כל הנושא הזה .

ישראל שפיצר: בעיקרון, החלטת הרשויות לניגוד עניינים של נבחרי ציבור מגדיר במפורש את ניגוד העניינים מהו, גם לגבי חבר מועצה.

ישראל שפיצר: אני אומר את זה כחבר שיושב בוועדה לניגוד עניינים.

סופה לנדבר: מה ניגוד העניינים שיש לחבר מועצת העיר?

ישראל שפיצר: למשל, מהנדס מצד אחד, והוא חבר בוועדת תכנון ובנייה.

דוד אזולאי: הרב ליצמן, הצעת החוק עוסקת בראש הרשות וסגניו.

דוד אזולאי: אבל אני מסכים אתך, למשל, שנעשה היום עוול לחברי מועצת העיר, שעושים עבודה לא פחות טובה מסגן ראש העיר, אולי יותר טובה, והם לא מקבלים שכר.

דוד אזולאי: לא רק שהם לא מקבלים שכר, הם לא מקבלים את התנאים המינימליים כדי למלא את תפקידם.

יהודית נאות: אנחנו לא דנים בזה.

יהודית נאות: בזמנו היה סעיף 249 לפקודה שנתן תיגמול.

יהודית נאות: חוק ההסדרים ביטל את זה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לתת לכם עוד דוגמה.

יעקב ליצמן: למשל, דירקטור ב"עמידר".

יעקב ליצמן: אולי תסבירו לי למה דירקטור ב"עמידר" מקבל שכר על כל ישיבה שהוא משתתף בה, וחבר מועצת העיר לא מקבל שכר לפחות על כל ישיבה?

דוד אזולאי: הדברים הם נכונים.

דוד אזולאי: אני מציע שתגיש הצעת חוק בעניין הזה.

דוד אזולאי: לדעתי יש הרבה דברים שטעונים שינוי.

דוד אזולאי: יש פה הצעה של היועצת המשפטית של הוועדה לגבי חלקיות המשרה ועבודה נוספת.

דוד אזולאי: מירי, בבקשה.

מרים פרנקל-שור: אני מציעה שסגן בשכר מ-50% ומעלה לא יוכל לקבל לעסוק בעיסוק נוסף.

מירית דובר: מרכז השלטון המקומי מתנגד לזה.

מירית דובר: אני חושבת שאין שום סיבה להתערב בזה.

מירית דובר: אני מבינה שהחשש הוא שיעשו כל מיני תרגילים.

מירית דובר: על שכר אפשר לפקח.

מירית דובר: שכר של סגנים ושל ראשי העיר הרי נתון לפיקוח משרד הפנים.

מירית דובר: אני לא מבינה מה החשש.

מירית דובר: מקובל עלי שאדם ב-100% משרה צריך להקדיש את כל כולו לרשות המקומית.

דוד אזולאי: מה הצעתך?

מירית דובר: כפי שזה מנוסח כעת.

דוד אזולאי: ומה לגבי 90% משרה?

דוד אזולאי: מה דינו של סגן ראש העיר שעובד ב-75% משרה?

מירית דובר: אפשר לתת לו לעסוק בעיסוק נוסף.

מירית דובר: אם אתם רוצים לחייב מספר שעות מסוים ברשות המקומית אפשר לקבוע את זה בחוק.

מרים פרנקל-שור: לפי ההגיון שלך, את אומרת, אנחנו צריכים לקבוע פה טבלה.

מרים פרנקל-שור: אם הוא עוסק ב-60% משרה הוא יכול לעבוד כך וכך שעות.

מרים פרנקל-שור: אם הוא עובד 70% כך וכך שעות.

מירית דובר: אם הוא יכול להקדיש 50% מזמנו לרשות המקומית, כי הוא אדם מאוד מוכשר ויש לו עוד עיסוקים, איך אנחנו נמנע את זה ממנו?

דוד אזולאי: שלא יהיה סגן ראש עיר.

מירית דובר: אני לא אוהבת את ההנחה הזאת.

מירית דובר: זה לא מקובל עלי.

יהודית נאות: אני רצה לתת לכם דוגמה.

יהודית נאות: אולמרט מתחנן לפרופסור אבי רביצקי שיבוא להיות סגנו והוא בכל זאת רוצה להישאר פרופסור למחשבת ישראל.

יהודית נאות: אין שום ניגוד עניינים.

יהודית נאות: אם הוא יעבוד ויהיה סגן ב-50% משרה, מה רע בזה?

יהודית נאות: הרשות המקומית מרוויחה מאישיות בעלת שיעור קומה, הוא עדיין שומר קשר עם האקדמיה שלו.

יהודית נאות: אני לא רואה בזה משהו שטוהר המידות בשלטון ייפגע.

דוד אזולאי: יש כאן מסר אחד והוא, מי שבחר להיות סגן ראש עיר, הוא לוקח על עצמו את כל הסיכונים והוא משלם את המחיר.

דוד אזולאי: הוא צריך להחליט בין דרכו הציבורית להמשך עיסוקיו הפרטיים והאחרים.

יעקב ליצמן: הייתי מוסיף.

יעקב ליצמן: אם מישהו רוצה לעבוד בעבודה נוספת, לא יכול לעמוד בראש שום ועדה בעירייה, כי זה יכול להיות ניגוד אינטרסים.

דוד אזולאי: מה לגבי חבר מועצה שעובד ללא שכר.

יעקב ליצמן: צריך לוותר.

מרים פרנקל-שור: זה לא ריאלי.

מרים פרנקל-שור: ישראל שפיצר, אתה חושב שיש הבדל בין 50% ל-60% משרה?

ישראל שפיצר: בדרך כלל כשהלכו ל-50% משרה הם הלכו לכיוון הפיצול.

ישראל שפיצר: ברגע שסגרנו את זה בחוזר מנכ"ל, היו לנו מקרים, לדוגמה, חבר-הכנסת יונה יהב שרצה מצד אחד להמשיך להחזיק את המשרד הפרטי שלו לאחר שהוא עבר את ההחלטה של הוועדה לניגוד עניינים.

ישראל שפיצר: מצד שני, הוא אמר: אני מוכן לתרום מכל הידע שלי לטובת הרשות המקומית.

ישראל שפיצר: שם ההתנייה היתה שהוא יעסוק בחצי משרה בלבד.

יעקב ליצמן: כמה מותר לו להרוויח?

מרים פרנקל-שור: אין גבול.

דוד אזולאי: זה מה שאמרתי קודם, שפה אנחנו מאפשרים בעצם לאותו סגן במשרה חלקית הטבה יותר גדולה מאשר לראש הרשות.

דוד אזולאי: הוא יכול לעבוד בעיסוק נוסף במשרה מלאה.

דוד אזולאי: המשרה החלקית שלו כסגן ראש העיר הופכת להיות שולית.

מירית דובר: ראש רשות במשרה מלאה חייב להקדיש את כל כולו לרשות המקומית.

מירית דובר: הסגן בא לסייע.

מרים פרנקל-שור: ההגבלה בשכר היא לא ריאלית פה.

דוד אזולאי: ישראל, תאמר לי בבקשה באיזה מקרים יש חצי משרה?

דוד אזולאי: האם זאת קביעה שרירותית של ראש הרשות או זאת הנחיה?

ישראל שפיצר: בדרך כלל זו קביעה או של ראש הרשות או שהמועצה, בהתנגדות לראש הרשות שמציע את ההצעה, מאשרת לו רק חצי משרה.

יהודית נאות: כשראש הרשות לא רוצה את הסגן שלו על ידו כל היום אז הוא נותן לו 50% משרה.

דוד אזולאי: אם הוא יכול לעסוק במשרה מלאה, מה מונע מאתנו לתת לו משרה מלאה ושלא יעסוק בעיסוק נוסף.

דוד אזולאי: ברגע שהוא לוקח על עצמו לעבוד במשרה חלקית, שיקח על עצמו גם את הסיכון שהוא לא יוכל לעסוק בעיסוק נוסף.

יחזקאל לביא: ברוב המקרים אלה הסכמים קואליציוניים.

יחזקאל לביא: הסיבה לפיצולים האלה היא כדי לאפשר למפלגות לקבל סגנים.

יהודית נאות: זה נכון, אנחנו יודעים, אבל הבעיה היא אחרת.

יהודית נאות: גם היום יש איסור פיצול, לפי דברי ישראל שפיצר.

יהודית נאות: לכן ברגע שהוא לא יכול לפצל, למה הוא לא יתן את ה-50%.

יחזקאל לביא: אני לא רוצה להגיד לך מה הם עשו כדי לעקוף את הסעיף הזה.

יהודית נאות: ננעל את זה בחוק.

יהודית נאות: אני אגיש הצעת חוק.

יהודית נאות: לא ידעתי שזו תקנה ולא חוק.

יהודית נאות: כשכתבתי את הצעת החוק הבעיה שלי היתה 99%, כשמראש אנחנו משאירים פה פרצה.

יהודית נאות: לכן אני נוטה לקבל את ההצעה של מירי, ועכשיו השאלה שלי היא מאיזה רגע אני אומרת: אדוני, אל תרעה בשדות זרים.

יהודית נאות: אני סבורה שב-60% ממשכורת של סגן ראש העיר אני כבר יכולה לומר לו: תיקח את זה או תוותר על זה.

מרים פרנקל-שור: יש הבדל בין 50% ל-60%?

ישראל שפיצר: כן, בשכר.

ישראל שפיצר: עלות סגן, אם אנחנו מדברים על שכר יסוד פלוס תוספת יוקר, היא בסביבות 20 אלף שקל.

יהודית נאות: 60% וגמרנו את העניין.

דוד אזולאי: מעל 60% אסור לו לעסוק בעיסוק נוסף.

מירית דובר: בואו נעמיד את זה על 80%.

דוד אזולאי: לא.

דוד אזולאי: עד 60% מותר לו לעסוק בעיסוק נוסף.

דוד אזולאי: יש הערות נוספות לסעיף קטן (א)? אין.

דוד אזולאי: (קורא סעיף קטן (1) ).

אביטל שטרנברג: עם "פעילות שדלנית" יש איזה קושי.

אביטל שטרנברג: מחד, אנחנו רואים את הבעייתיות כשהוא ייצג גופים מסחריים פרטיים.

אביטל שטרנברג: מאידך, נניח שהוא מתנדב באיזשהו גוף ירוק שפעיל למען איכות הסביבה.

יהודית נאות: ייצוג של אדם אחר, לא כתוב גוף ירוק.

אביטל שטרנברג: השאלה היא מי אותו אדם אחר ושזה בשכר.

אלי וולוצקי: אם יש לו משרד יחסי ציבור, ברור שהוא לא יכול לעסוק בפעילות שדלנית.

דוד אזולאי: אם הוא עוסק בזה בהתנדבות, מה המניעה?

אלי וולוצקי: מהרישא מתחייב שהוא יעסוק בזה בהתנדבות.

אביטל שטרנברג: גם על התנדבות חלים הכללים של ניגוד עניינים.

דוד אזולאי: "(2) כהונה כיושב ראש של תאגיד או מוסד ממלכתיים;"

אלי וולוצקי: כאן יש הערה שנמצאת בתזכיר שלנו.

אלי וולוצקי: כאן הייתי מוסיף: "למעט מוסדות תכנון לפי חוק התכנון והבנייה, איגודי ערים ו/או תאגיד בשליטת הרשות המקומית ו/או רשות או תאגיד סטטוטורי שתחום עיסוקו השלטון המקומי".

יהודית נאות: נכון, אבל שום דבר לא ממלכתי שם.

ישראל שפיצר: ועדות תכנון ובנייה הן מוסדות ממלכתיים.

מרים פרנקל-שור: אנחנו נצטרך להגדיר מה זה ממלכתי.

יעקב ליצמן: מותר לחבר מועצה להיות חבר דירקטור בחברות ממשלתיות?

דוד אזולאי: אני חושב שלא.

יהודית נאות: מה רצה המחוקק במקור?

יהודית נאות: את הזמן.

יהודית נאות: הכוונה היתה שאני רוצה אותך ברשות המקומית מקדיש את מלוא זמנך.

יהודית נאות: זה הדבר היחידי שאני יכולה לבקש ממנו.

יחזקאל לביא: חבר הכנסת ליצמן שאל מה לגבי חברות כדירקטור בחברות ממשלתיות.

יהודית נאות: אני סבורה שזה אסור.

ישראל שפיצר: יש את זה בחברות הממשלתיות המשותפות.

ישראל שפיצר: לדוגמה, החוק לפיתוח חוף אילת או דברים מן הסוג הזה.

דוד אזולאי: החברה לפיתוח עכו, למשל.

יהודית נאות: החברה למשק וכלכלה.

יהודית נאות: מפעל הפיס.

אביטל שטרנברג: כשמדובר בחברי כנסת היה הגיון באיסור הזה כי אלה יחסים בין הרשות המחוקקת לרשות המבצעת ולא רצו שחברי כנסת יהיו חברים בדירקטריונים של חברות ממשלתיות.

אביטל שטרנברג: מאידך, כשמדובר במישהו מרשות מקומית, אני לא חושבת שישנה בעיה, למעט בעיית הזמן בחברות בדירקטוריון של חברה ממשלתית.

ישראל שפיצר: יש בעיה בחברות המשותפות.

ישראל שפיצר: יש חברות ממשלתיות משותפות לרשות המקומית ולמדינה לצורך הרשות המקומית, כמו החברה לפיתוח עכו העתיקה.

יעקב ליצמן: חברות בדירקטוריון מפעל הפיס, זה לא תקין?

מירית דובר: זו חברת בת של הרשות המקומית.

יעקב ליצמן: אני אתן דוגמה.

יעקב ליצמן: השנה מפעל הפיס מחלק כיתות במיגזר החרדי.

יעקב ליצמן: למה ראש העיר צריך לחלק את זה?

יהודית נאות: אתה צודק.

יהודית נאות: אתם יודעים איזה כוח יש לראש הרשות שיושב שם.

אביטל שטרנברג: ההגדרה שלך לא מכסה תאגידים מעורבים.

מרים פרנקל-שור: הרי זה חל רק על סגן בשכר שעוסק למעלה מ-60% משרה.

מרים פרנקל-שור: שישלחו מישהו אחר, למה דווקא את הסגן בשכר?

אביטל שטרנברג: הבעיה של ניגוד עניינים תתעורר בכל מקרה אם הוא יישב שם אפילו בישיבות אחרות.

אביטל שטרנברג: הבעיה היא לא הזמן אלא ניגוד העניינים.

דוד אזולאי: לראש הרשות אין ניגוד עניינים כשהוא יושב בדירקטוריון של מפעל הפיס?

יהודית נאות: אני מסכימה אתך.

יהודית נאות: אני לא יכולה לפתור את הכל.

יהודית נאות: אני יכולה לפתור את אלה שאני יודעת שאני משלמת להם, אז תעבדו.

יהודית נאות: זו הבעיה שלי.

יעקב ליצמן: אני מציע לדון בנושא הרשויות המקומיות ומפעל הפיס בישיבה נפרדת.

מרים פרנקל-שור: הצעת החוק הזאת דנה בראש רשות או סגן למעלה מ-60%.

מרים פרנקל-שור: אנחנו לא יכולים כאן לפתור את כל הבעיות של ניגוד עניינים.

אביטל שטרנברג: יש פה בעיה ניסוחית, מהו מוסד ממלכתי, והשאלה היא אם אנחנו כותבים פה: למעט גופים כאיגודי ערים ומוסדות תכנון.

מרים פרנקל-שור: קודם נראה מה תהיה ההגדרה של מוסד ממלכתי.

דוד אזולאי: לגבי סעיף קטן (2), היועצת המשפטית של הוועדה תנסח את הסעיף מחדש ותעביר אותו לכל הנוגעים בדבר.

דוד אזולאי: "תמורה" – תמורה כספית או תמורה חומרית אחרת; "תמורה חומרית" – לרבות העמדת משרד ושירותי משרד לרשות ראש רשות וסגן בשכר לצורכיהם הפרטיים, ולרבות העמדת רכב לרשותם הן לצורכיהם הפרטיים והן לצורך העיסוק בהתנדבות וללא תמורה.

דוד אזולאי: "

אביטל שטרנברג: כאן הייתי רוצה להעיר הערה שמופיעה בסעיף קטן (ד): לא יראו כעיסוק נוסף פעילות במסגרת הסיעה או במסגרת המפלגה, כולל העמדה של משרד, שירותי משרד, רכב ונהג.

אביטל שטרנברג: בואו נניח שהמפלגה המקומית הקטנה ממומנת על ידי הקבלן הגדול של העיר הזאת.

אביטל שטרנברג: האם אנחנו נרצה אז שהסגן ימומן במשרד או בנהג או ברכב על ידי המפלגה המקומית?

יהודית נאות: איך קבלן יכול לממן מפלגה, מעבר לתרומה של 1,700 שקל?

אביטל שטרנברג: ברגע שזאת מפלגה מקומית עם אינטרסים מקומיים, השאלה אם היית רוצה שמפלגה קטנה כזאת היא זו שתיתן לסגן או לראש הרשות את אותם אמצעים?

דוד אזולאי: מה ההבדל בין מפלגה גדולה לבין מפלגה קטנה?

דוד אזולאי: את לא יכולה להפלות בין מפלגה למפלגה.

אביטל שטרנברג: אני לא רוצה להפלות, אני רוצה לאסור את זה לגמרי.

מרים פרנקל-שור: מותר על פי חוק שאותו קבלן יממן את המפלגה?

אביטל שטרנברג: ישנן הוראות לגבי המימון, אבל כשמדובר במפלגה קטנה ומקומית, לי יש בעיה עם זה, משום שהכל מאוד אינטימי.

דוד אזולאי: המפלגה הקטנה והאינטימית לא מבוקרת?

דוד אזולאי: לא חלים עליה אותם כללים שחלים על המפלגה הגדולה?

מירית דובר: בוודאי שחלים.

יהודית נאות: אנחנו מדברים על ראש הרשות.

יהודית נאות: אף פעם מפלגתו לא קטנה.

דוד אזולאי: זה לא נכון.

יהודית נאות: אנחנו מדברים פה רק על ראש רשות וסגן בשכר שהם לא יכולים לקבל חוץ מהסיעה שלהם.

יהודית נאות: את כבר מפליגה ואומרת: הסיעה שלהם ממומנת על ידי קבלן.

יהודית נאות: מה הקשר?

יהודית נאות: אני אומרת שהם לא יכולים לבוא למפלגה ולקבל גם מהמפלגה שכר כי המפלגה זה גוף שנהנה גם מכספי ציבור.

יהודית נאות: לכן אני אומרת שאם המפלגה רוצה שראש הרשות הזה יתחיל לעסוק בשירות המפלגה, ומותר להיות חבר מפלגה בכל זאת, והוא מתחיל לנסוע קילומטרים, מה פתאום שהארנונה שלי תשלם את הקילומטרים?

יהודית נאות: שהמפלגה תשלם.

ישראל שפיצר: למעשה, היום בהנחיות של מנכ"ל משרד הפנים ניתנה כמות מסויימת לראש העיר לצרכיו הפרטיים מכיוון שאתה לא יכול להגדיר בצרכיו הפרטיים מה זה כולל ומה זה לא כולל.

יהודית נאות: יש בזה משהו.

דוד אזולאי: אותה מפלגה קטנה שאביטל מדברת עליה היא מבוקרת.

אביטל שטרנברג: נראה לך שאפשר להשאיר את הסייג הזה?

דוד אזולאי: כן.

דוד אזולאי: "(ב) ראש רשות וסגן בשכר לא יעסקו בכל עסק או עיסוק נוסף, לרבות עיסוק המותר לפי סעיף קטן (ג), אף שלא בתמורה, אם יש בעיסוק כאמור אחד מאלה: פגיעה

דוד אזולאי: בכבוד הרשות, במעמדם כראש רשות וסגן בשכר או בחובותיהם כחברי מועצת הרשות; חשש של ניצול לרעה או השגת כל יתרון או העדפה אישיים בשל היותם ראש רשות וסגן בשכר; אפשרות של ניגוד עניינים בין העיסוק הנוסף לבין תפקידם כראש רשות וסגן בשכר; ייצוג משפטי של בעל דין, למעט את עצמם, בהליך משפטי שבו אחד מבעלי הדין הוא הרשות.

דוד אזולאי: "

אביטל שטרנברג: כאן יש כללים של לשכת עורכי הדין.

אביטל שטרנברג: בעצם זאת התפרצות לדלת פתוחה.

דוד אזולאי: חברת-הכנסת יהודית נאות, מה הכוונה פה?

יהודית נאות: שראש עירייה, שהוא עורך-דין, יכול לייצג את עצמו גם אם הרשות תבעה ממנו הסדר כספי על הוצאה שלא כדין.

מרים פרנקל-שור: אם אחד מבעלי הדין הוא לא הרשות, הוא כן יכול?

מרים פרנקל-שור: למה אי-אפשר להגיד: "ייצוג משפטי של בעל דין, למעט את עצמם"?

יהודית נאות: נגיד שסגן ראש עיר שהוא עורך דין והוא אחד מבעלי 60% משרה או פחות, 40% משרה, הוא לא יכול לייצג את ערערה מול משרד הפנים בערעור על בחירות?

יחזקאל לביא: בערעור על בחירות תמיד הוא יוכל.

אלי וולוצקי: הכוונה היתה שהוא לא יכול לייצג את הרשות עצמה.

יהודית נאות: הוא לא יכול כשאחד מבעלי הדין הוא הרשות שבה הוא סגן או ראש רשות, בין אם הוא סגן בשכר של 20%.

יהודית נאות: מצד שני, אני מתירה לו לייצג ערעור בחירות של מישהו.

דוד אזולאי: ואז להשאיר את הסעיף הזה כמות שהוא?

יהודית נאות: כן.

אביטל שטרנברג: רציתי להעיר שישנם כללים של לשכת עורכי הדין לגבי חברי המועצה והם חלים גם שנה אחרי שהם חדלים להיות חברי מועצה.

אביטל שטרנברג: זה לא חל על ייצוג עצמי.

יהודית נאות: לא מעניינים אותי הכללים של לשכת עורכי הדין, משום ששם מישהו צריך להגיש תלונה, וועדת האתיקה צריכה להתכנס.

יהודית נאות: שהם יוכיחו לי שהם זורקים עורכי-דין מושחתים, קודם כל.

דוד אזולאי: "(ג) לא יראו כעיסוק בעסק או כעיסוק נוסף – החזקה בלבד של מניות בתאגיד; קבלת הכנסות מנכס של ראש רשות וסגן בשכר או של משפחתם; חברות בקיבוץ; לעניין זה, "קיבוץ" – לרבות מושב שיתופי וכל אגודה שיתופית להתיישבות שהכנסותיה אינן מחולקות בעיקרן לחבריה;" מה קורה עם בן מושב שיש לו משק?

אלי וולצקי: זה לקוח מהחוק של חברי הכנסת.

אלי וולצקי: הניסוח פה הוא לקוי וגם שם הוא לקוי כי יש פה דגש מיוחד דווקא על קיבוץ כאשר הכלל הוא, אם כבר, אגודה שיתופית שקיבוץ הוא אחת הצורות של אגודה שיתופית.

אלי וולצקי: צריך להיות אולי: חברות באגודה שיתופית.

דוד אזולאי: מה עם בעל משק?

יהודית נאות: אנחנו מרשים לו לקבל הכנסות מנכס.

יהודית נאות: אדם שהגיע למשרה והיו לו דירות להשכרה, זו זכותו.

יהודית נאות: הוא לא מפסיק לקבל את זה.

יהודית נאות: גם לחבר כנסת מותר להשכיר דירות.

יהודית נאות: הנקודה כאן היא שאומרים: אתה אחד מהקיבוץ, קלת אפיקים מרוויחה כסף, אתה לא יכול להיות סגן בשכר במועצה המקומית.

דוד אזולאי: "(4) קבלת הכנסה מיצירה ספרותית, דרמטית, מוסיקלית או אומנותית.

דוד אזולאי: "

אביטל שטרנברג: מה עם מדעית?

יהודית נאות: שכחתי, טעות קולמוס.

דוד אזולאי: "(ד) לא יראו כעיסוק נוסף פעילות במסגרת הסיעה או במסגרת המפלגה, ובלבד שראש רשות וסגן בשכר אינם מקבלים שכר עבור פעילותם זו; ואולם רשאים הם לקבל מהסיעה או מהמפלגה לצורך פעילותם זו משרד, שירותי משרד, רכב ונהג.

דוד אזולאי: "

יהודית נאות: דיברנו על זה.

דוד אזולאי: "(ה) סעיף זה לא יחול בתקופת ששת החודשים הראשונים לכהונתם של ראש רשות וסגן בשכר, ובלבד שערב אותה תקופה לא כיהנו בתפקידם כראש רשות וסגן בשכר.

דוד אזולאי: "

מירית דובר: אנחנו רוצים שזה יחול רק מהבחירות הבאות כדי שתתאפשר היערכות ברשויות המקומיות.

דוד אזולאי: אין בעיה.

מרים פרנקל-שור: כלומר, את אומרת שזה יחול רק מהבחירות הכלליות הקרובות.

מירית דובר: כן.

דוד אזולאי: מה קורה עם רשויות שנניח בעוד חצי שנה או בעוד שנה נערכות בהן בחירות?

מרים פרנקל-שור: כלומר, רק לגבי עיסוק שהם עבדו בו לפני שהם הגישו את המועמדות.

אלי וולוצקי: הייתי אומר לפני תחילת הכהונה.

דוד אזולאי: "2.

דוד אזולאי: בפקודת העיריות בסעיף 176 בהגדרה "עובד עיריה", בסופה יבוא "למעט ראש עיריה וסגן ראש עיריה הזכאי לקבל שכר והמשמש כתפקידו כסגן ראש רשות במשרה מלאה.

דוד אזולאי: "

אביטל שטרנברג: סעיף זה מיותר.

ישראל שפיצר: הוא לא עובד הרשות.

ישראל שפיצר: ב.

ישראל שפיצר: יש בסעיף 103 לפקודה עצמה: מי שלא זכאי לא יכול לכהן.

ישראל שפיצר: פסלות מלכתחילה.

ישראל שפיצר: זאת אומרת, יש פה דברים שכבר מכוסים.

יהודית נאות: יש פה בעיה.

יהודית נאות: עובדי עיריה לא יכולים לעבוד במשרות נוספות אלא אם כן ראש העיר מתיר ומועצת הרשות.

יהודית נאות: זה מה שרציתי, לסייג את זה.

יהודית נאות: הכללים האלה חלים רק על ראש רשות וסגנו בשכר.

אביטל שטרנברג: אבל זה ברור לכולם.

יהודית נאות: בסדר.

דוד אזולאי: אנחנו מאשרים את הצעת החוק לקריאה ראשונה עם התיקונים.

דוד אזולאי: תודה רבה, ישיבה זו נעולה.