ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 63, 2000-02-07 13:15

דוד אזולאי: אני מבקש לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא הצעת נוסח תקנות שמירת הניקיון (קרן לשמירת הניקיון) (תיקון), התש"ס-1999.

דוד אזולאי: מי מציג את הנושא?

רות רוטנברג: אני אציג את הנושא.

רות רוטנברג: חוק שמירת הניקיון, שחוקק ב-1984, היה בזמנו בסמכות שר הפנים, כאשר הטיפול בנושא איכות הסביבה היה במסגרת משרד הפנים, מכוחו הותקנו תקנות בנושא של קרן לשמירת הניקיון.

רות רוטנברג: החוק אּפשר להקים קרן שמטרותיה לנהל כספים במשק סגור למטרות חינוך ואכיפה של חוק הניקיון, כי לא היה בזמנו תקציב לנושא הזה.

רות רוטנברג: בדרך כלל, קנסות שמשולמים בבתי-משפט הולכים לאוצר המדינה, ואילו קנסות על עבירות, לפי חוק שמירת הניקיון, מיועדות לקרן, כך גם אגרות וגם הכנסות נוספות בנושא הזה.

דוד אזולאי: איזה אגרות יש, למשל?

רות רוטנברג: נמצא פה מר אילן ניסים, שהוא גם המנהל והמרכז של פעילויות הקרן, אולי הוא יציג ליושב-ראש הוועדה.

רות רוטנברג: ב-1989, לפני 11 שנה, הוקם המשרד לאיכות הסביבה.

רות רוטנברג: הוא הוקם בסדרה של החלטות ממשלה, לפי חוק-יסוד: הממשלה, באישור הכנסת, והועברו אליו סמכויות לפי חוקים מסוימים.

רות רוטנברג: בין השאר גם חוק שמירת הניקיון.

רות רוטנברג: מאז לא תיקנו את התקנות, ולמעשה כתוב היום על הכול "משרד הפנים".

רות רוטנברג: למעשה, כבר עשר שנים שזה המשרד לאיכות הסביבה.

דוד אזולאי: במשך כל השנים המשרד לאיכות הסביבה ניהל את הקרן הזאת תחת הכותרת משרד הפנים?

רות רוטנברג: לא.

רות רוטנברג: הוא ניהל את זה תחת הכותרת "המשרד לאיכות הסביבה", מכוח סעיף 30(ב) בזמנו, של חוק-יסוד: הממשלה, שבינתיים הוא כבר סעיף אחר, שלא בא לידי ביטוי בתיקון לתקנות.

רות רוטנברג: למעשה זה תיקון שבא לשקף בתקנות את מה שקיים היום בפועל.

רות רוטנברג: מבחינת החוק, החלטת ממשלה לפי חוק-יסוד: הממשלה, בדבר העברת סמכויות באישור הכנסת, כמוה כתיקון חוק.

רות רוטנברג: באותה החלטה גם נאמר שבכל חקיקה שנאמר "מנהל השירות לאיכות הסביבה" יבוא "מנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה" וכך הלאה, אבל זה לא בא לידי ביטוי.

רות רוטנברג: אדם מהיישוב שפותח את ספר החוקים רואה "משרד הפנים".

רות רוטנברג: דרך אגב, בעוונותינו הרבים, עד היום יש עוד כמה דברי חקיקה כאלה, שבמשך השנים אנחנו כל הזמן מתקנים אותם כדי שהציבור לא יוטעה, שלא יחשוב שזה משרד הפנים, כי לא כולנו יודעי חן ומכירים את ההחלטות.

רות רוטנברג: פה אנחנו מבקשים את עזרת הוועדה לאשר לנו גם את התיקון הזה, ואנחנו מקווים תוך החצי שנה הקרובה לסיים.

רות רוטנברג: גם בנושא של זיהום ים אנחנו מכינים עכשיו כמה הצעות חוק, שבין היתר יבטאו בחקיקה את השינויים שלמעשה כבר קיימים גם מבחינה משפטית.

דוד אזולאי: אילן ניסים, ספר לנו קצת כמה כסף יש בקרן, מי מנהל אותה, מה קרה אתה עד היום?

אילן ניסים: לקרן יש שני מקורות הכנסה: המקור הראשון הוא המקור, שרותי רוטנברג דיברה עליו, אלה הקנסות ופעולות אכיפה שהמשרד לאיכות הסביבה מבצע בשיתוף עם גורמים נוספים, כמו רשויות מקומיות ומשרדי ממשלה נוספים, שמתוקף חוק הניקיון יכולים להתמנות כפקחים, מפקחי ניקיון.

אילן ניסים: סדר גודל של הכנסות, בממוצע, בשנים האחרונות, מאכיפה – כמיליון שקל בשנה.

אילן ניסים: מקור נוסף זו האגרה על מכלי משקה.

אילן ניסים: כל מיכל כזה מכניס כ-25 פרומיל מערך המכל עצמו, זה 0.025 סך ההכנסות מיצרנים של מכלי משקה, אלה שפועלים בארץ ויבואנים, מסתכם בסדר גודל של כ-800,000 שקל בשנה.

אילן ניסים: לאכיפה יש כמה ערוצים: ערוץ אחד זה הכנסות של בית-המשפט; ערוץ שני זה קנסות כתוצאה מברירות משפט, שאנשים שמקבלים את התלונה לביתם מעדיפים לשלם ולא להתמודד על הקנס בבית-המשפט.

אילן ניסים: אלה שני הערוצים העיקריים.

אילן ניסים: בשנה האחרונה הקרן הגדילה את ההכנסות מאכיפה בסדר גודל של כ-600,000 שקל, בעקבות גבייה של קנסות אבודים.

אילן ניסים: הכנסנו מערך של גובה, שסייע לנו לגבות אחורה את כל הקנסות האבודים.

אילן ניסים: כל אותם אנשים שבחרו להתעלם מהקנסות, הגענו אליהם הביתה.

דוד אזולאי: הצלחתם לגבות?

אילן ניסים: כן.

דוד אזולאי: אני שומע שיש משרדי ממשלה שיש להם חובות אבודים בסדר גודל של מיליונים, משרד הבריאות, למשל.

דוד אזולאי: שמעתי שמדובר על סדר גודל של 50 מיליון שקלים, אפשר לפתור הרבה בעיות עם זה.

אילן ניסים: אחוז התשלום הראשון הוא יחסית גבוה, הוא עומד על סדר גודל של כ-50%.

רות רוטנברג: כלומר, אם אנשים שמקבלים ברירות קנס על חניה, למשל, זורקים את הדוח או לא משלמים, בשמירת הניקיון באותה ברירת משפט אנשים יותר משלמים.

רות רוטנברג: כנראה לא נעים להם.

רות רוטנברג: יש אחוז יותר גבוה של משלמים.

אילן ניסים: ההוצאות של הקרן נחלקות למעשה לכמה ערוצים.

אילן ניסים: ערוץ מאוד חשוב זה האחזקה של האנשים שעוסקים באכיפה.

אילן ניסים: המערכת עצמה מופעלת על-ידי מערך שיש בו קצין משטרה ועוד כמה אנשים שעוסקים בקבלת התלונות, שליחתן, הכנסת התיקים, כאשר אנחנו נעזרים בשירותים של יועצים משפטיים, שהוכשרו, ויש להם את האישור מהיועץ המשפטי לממשלה לייצג את המדינה בתביעות על עבירות של חוק הניקיון.

אילן ניסים: לצורך העניין הוצאו על כך בשנת 1999 סכומים בסדר גודל של, כ-900,000 שקל ועוד 400,000 שקל לטיפול משפטי וביקורת.

אילן ניסים: פעולות נוספות שמתבצעות על-ידי הקרן קשורות לכל המטרות הנוספות של הקרן, שזה חינוך והסברה, מבצעי ניקיון בקרב רשויות מקומיות ופעולות למניעת היווצרות של פסולת, כולל מחקרים שהקרן מממנת.

אילן ניסים: המחקר האחרון שנתנו לו סיוע זה מחקר שבדק ובחן את האפשרות של שימוש בחומרים מהפסולת לסלילת כבישים, ועוד מחקר שבדק ובחן את נושא האריזות במדינת ישראל.

דוד אזולאי: אתם פועלים גם בבתי-ספר?

אילן ניסים: כקרן ניקיון אנחנו לא פועלים ממש בבתי-ספר, אבל באמצעות רכזות חינוך והסברה של המשרד לאיכות הסביבה, שיושבות במחוזות, אנחנו נותנים סיוע לבתי-ספר בהכנה של תוכניות.

אילן ניסים: אחת התוכניות המאוד פופולריות, שרצה עכשיו, היא בשלבים של הגיל הרך, הכנה של תוכנית שמשלבת בתוכה רכישה של קומפוסטר והכנה של קומפוסט מהפסולת שהילדים מייצרים, ועיבוד שלה בגן, של אותו גן או אותה חטיבה צעירה, לצורך הגינה הקיימת בתוך בית-הספר עצמו.

אילן ניסים: זה נוטע את השתילים כבר בגיל הזה, להתחיל ולטפל בפסולת מגיל הגן ועד שיהיו בוגרים.

דוד אזולאי: מי חברי ההנהלה ומי היושב-ראש?

אילן ניסים: היושב-ראש הוא מנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה, שני נציגים של משרד האוצר, שאחד מהם הוא של אגף התקציבים, עמית לנג, נציג של משרד הפנים ונציג נוסף של המשרד לאיכות הסביבה, שזה אני.

מירי פרנקל-שור: כתוב "שלושה עובדים ממשרד הפנים".

אילן ניסים: מתוקף ההבנות, אחד מהנציגים הוא של משרד הפנים.

אילן ניסים: בעבר הרי כולם היו עובדים של משרד הפנים, היושב-ראש היה מנהל השירות לאיכות הסביבה, נציג נוסף היה ראש אגף פסולת מוצקה ונציג של המחלקה לסיוע מוניציפלי של משרד הפנים.

אילן ניסים: שני נציגי הציבור הם או ראשי רשויות או נציגים של הרשויות המקומיות, כרגע הם נמצאים בתהליכי החלפה.

אילן ניסים: הנציגים היו – מוחמד גנאיים מסחנין ונציג מועצה של ראש-העין, אני לא זוכר את שמו.

מירי פרנקל שור: ועדת הפנים המליצה עליהם?

רות רוטנברג: כן, תמיד בהמלצה.

אילן ניסים: נכון לעכשיו, יש מכתב בדרך לוועדת הפנים להחליף את שני הנציגים האלה, כי מוחמד גנאיים הוא כבר לא ראש רשות, והנציג השני, מטעמיו שלו, בחר לצאת מהנהלת הקרן.

דוד אזולאי: אם יש פה כספי ציבור למה שרוב חברי ההנהלה לא יהיו אנשי ציבור?

לימור לסטיגזון: זו בדיוק היתה ההערה שלי מהתאחדות התעשיינים.

לימור לסטיגזון: כבר היום חלק נכבד מהכנסות הקרן הן מההיטלים של מכלי המשקה.

לימור לסטיגזון: בעקבות חוק הפיקדון שנמצא עכשיו בוועדת הכלכלה, והוא כבר בשלב מתקדם, הכנסות הקרן צפויות לגדול בצורה מאוד משמעותית.

לימור לסטיגזון: אנחנו באמת חושבים שצריכים להיות נציגי ציבור נוספים בקרן, שחלקם לפחות יהיו נציגים מאותו סקטור שנושא בעול.

אורלי חורש-קופמן: ההנהלה קיימת ועובדת כבר הרבה שנים.

אורלי חורש-קופמן: התיקון הנוכחי הוכן לפני שחוק הפיקדון קיבל תוקף, והוא לא הוגש בכנסת הארבע-עשרה, משום שהיא התפזרה בדיוק כשעמדנו להגיש אותו, והוא מונח במשרד לאיכות הסביבה כבר שנה.

אורלי חורש-קופמן: חוק הפיקדון התקבל בכנסת באפריל.

אורלי חורש-קופמן: אני רוצה שתנתקו את שני הדברים.

דוד אזולאי: לא, זה לא קשור אחד לשני, אבל אנחנו צריכים לחשוב לטווח רחוק, כי ברגע שחוק הפיקדון ייכנס לתוקף, אין לי ציפיות שהמשרד לאיכות הסביבה יבוא לכאן, ויגידו "רבותי, היות והנתונים השתנו, אני מבקש לשנות את הרכב ההנהלה".

דוד אזולאי: לכן, הייתי מציע שכבר היום כדאי שנדון בזה.

אילן ניסים: לשאלה שהעלית.

אילן ניסים: ההרכב של ההנהלה נקבע בהתאם למטרות הקרן.

אילן ניסים: הכספים של קרן הניקיון מוצאים על פעולות שעליהם אמון המשרד לאיכות הסביבה, ולפני כן משרד הפנים.

אילן ניסים: לכן, הרכב ההנהלה הוא כזה שלממשלה יש בה רוב כדי להחליט מה לעשות עם הכספים.

אילן ניסים: מה גם שאם אנחנו רואים מה התזרים של הכספים, זה לא סכום מאוד גדול.

אילן ניסים: סך הכול מדובר על סדר גודל של 2-2.5 מיליון שקל בשנה.

אילן ניסים: זה טיפה בים לעומת הצרכים שיש לנו.

אילן ניסים: מה שאנחנו עושים כדי להגדיל את נפח הפעילות, אנחנו מתנים כל שקל שקרן הניקיון נותנת בהעמדה של שקל נוסף, כדי לייצר תקציב פעולות יותר גדול.

אילן ניסים: ואז, כשנותנים לרשות מקומית לבצע מבצע ניקיון, גם אם אנחנו מספקים כלים, כמו שקיות, למשל, הם מביאים את כוח-האדם, שאלה בדרך כלל חברי תנועות נוער או תלמידים, ועל-ידי כך יוצרים מצב שבו מקבלים נפח פעילות יחסית גדול על תקציב קטן.

דוד אזולאי: לפי מה שכתוב כאן, אני רואה שני נציגי ציבור.

דוד אזולאי: מי הם שני נציגי הציבור?

ניסים אילן: שני ראשי רשויות.

דוד אזולאי: מי ממנה אותם?

רות רוטנברג: השרה לאיכות הסביבה, בהמלצת ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

דניאל מורגנשטרן: אני מייצג את פורום הכלכלה למען איכות הסביבה, שזה אחד הגופים החוץ-ממשלתיים, שנקראים ה-NGO.

דניאל מורגנשטרן: אדוני צדק בכך שקשר את העניין שרותי רוטנברג העלתה.

דניאל מורגנשטרן: זה פשוט לא יפה שבספר החוקים של מדינת ישראל נמצא דבר שלא מתאים למצג המציאותי של המשרדים ושל בעלי תפקידים ושל עוד כמה הדברים.

דניאל מורגנשטרן: ה"עוד כמה דברים האלה" הם, שבינתיים קרה משהו, ואי-אפשר להתעלם ממנו.

דניאל מורגנשטרן: הדבר שקרה הוא חוק הפיקדון, שייכנס לתוקפו, אם לא יהיה שום שינוי, ב-2 באפריל השנה.

דניאל מורגנשטרן: סמנכ"ל המשרד, שני חדרים מפה, כשהיה דיון בוועדת הכלכלה לפני שבועיים על נושא חוק הפיקדון, הכריז ואמר: אנחנו נערכים, אם לא יקרה שום דבר, שב-2 באפריל התש"ס אנחנו נתחיל לגבות.

דוד אזולאי: יחזקאל לביא, אני רוצה התייחסות שלכם.

דוד אזולאי: כל כך מהר אתם מסכימים להתפרק מהנכסים שלכם?

יחזקאל לביא: זה לא עניין של התפרקות, התפרקנו מהם כבר ב-1989.

יחזקאל לביא: הנוהג הוא, שבמדינות מתוקנות בעולם המשרד לאיכות הסביבה הוא חלק ממשרד הפנים.

אילן ניסים: במדינות מתוקנות בעולם המשרד לאיכות הסביבה הוא אחד המשרדים הכי חזקים.

רות רוטנברג: אדוני היושב-ראש, בחוק, בסעיף 10, זה כבר מוסדר.

רות רוטנברג: גם מהלשכה המשפטית צלצלו אלי לפני הישיבה וביקשו ממני שאני אייצג אותם, גם הם רואים בזה עניין פורמלי.

דוד אזולאי: דניאל מורגנשטרן, תמשיך.

דניאל מורגנשטרן: אם אנחנו לוקחים עכשיו את המצג העכשווי ומה שהולך לקרות בפחות מחודשיים מהיום, אז מדובר כאן בקרן רצינית מאוד, שהאופרציה שמוטלת לפתחה היא כבדה, חשובה, בעלת השלכות משקיות הרבה יותר רחבות מאשר היא הוגדרה.

דניאל מורגנשטרן: במהלך החקיקה של חוק הפיקדון דובר רבות על העניין, שאולי צריך היה למצוא קרן יותר מתאימה, שתהיה מלכתחילה קרן ציבורית, בעלת כתפיים הרבה יותר רחבות, בעלת ייצוג הרבה יותר רחב, של מגוון האינטרסים, לא רק של הסקטור של היצרנים, אלא גם של מגזר הקמעונאות והמסחר.

דוד אזולאי: הציבור לא מיוצג בוועדה, הציבור שהוא הגורם המרכזי בהכנסות של הקרן הזאת.

דניאל מורגנשטרן: אני חושב שעל כך דיברנו עוד כאשר חבר הכנסת אבי יחזקאל היה יושב-ראש הוועדה, בטרם הוחלף על-ידי חבר הכנסת אמנון רובינשטיין.

דניאל מורגנשטרן: ואמרנו: אין מספיק זמן לכל העניין הזה.

דניאל מורגנשטרן: כאשר חבר הכנסת רובינשטיין נטל על עצמו את הולכת החקיקה, ופתאום הדברים החלו לרוץ, אז ודאי וודאי שכבר לא נותר זמן כדי להקדיש עוד מחשבה לכל הנושא הזה, השולי לכאורה.

דניאל מורגנשטרן: מה גם שיש קרן, יש קרן ממשלתית, והיא קרן הניקיון.

דניאל מורגנשטרן: למה לא נטיל את זה על הקרן הזאת?

דניאל מורגנשטרן: נעשה צדק, הן עם העניין, הן עם המשרד והן עם האחריות הציבורית והממלכתית, כלפי חוק הפיקדון.

דניאל מורגנשטרן: אם אנחנו, במקרה זה, נרחיב עכשיו את ההנהלה, אנחנו ניתן להנהלה של קרן הניקיון כבר את האפשרות לפחות לראות את הייצוג היותר רחב של העניינים, כאשר בעוד פחות מחודשיים היא מתחילה לקבל את הזרמת הכספים.

דניאל מורגנשטרן: הייתי מציע להכניס לשם שלושה נציגים של גופים חוץ-ממשלתיים שונים.

דוד אזולאי: תודה רבה.

רות רוטנברג: הייתי מבקשת להשיב.

רות רוטנברג: ראשית כול, הייצוג של שני נציגי הציבור נקבע פה, בחדר הזה, בוועדה הזאת.

רות רוטנברג: זו היתה דרישה של ועדת הפנים.

דוד אזולאי: מה זה נקבע?

דוד אזולאי: מישהו החליט שצריך למנות שני אנשים, ומביאים לכאן לאישור?

רות רוטנברג: בזמנו, ועדת הפנים ואיכותה סביבה של הכנסת, כשהבאנו את התיקון הזה, אמרו: צריך נציגי ציבור.

רות רוטנברג: ויושב-ראש הוועדה אז אמר: מה זה נציגים?

רות רוטנברג: נלך ברחוב, נחפש נציגים?

רות רוטנברג: הנציגים יהיו מי שהשר יביא לנו מרשויות מקומיות.

רות רוטנברג: השלטון המקומי מייצג את הציבור.

רות רוטנברג: זו היתה ההצעה של הוועדה, ואז, מי שהיה השר, קיבל את זה.

רות רוטנברג: לגבי היותה של הקרן קרן ציבורית.

רות רוטנברג: הקרן היא לא קרן ציבורית.

רות רוטנברג: הקרן היא סעיף בתקציב המשרד לאיכות הסביבה, שחלק מהכנסותיו לא בא ישירות מהאוצר.

דוד אזולאי: מהציבור.

רות רוטנברג: אדוני, כל הכנסות המדינה הם מהציבור, המסים שאנחנו משלמים והקנסות.

רות רוטנברג: אלא מה?

רות רוטנברג: קנסות בדרך כלל הולכים לאוצר המדינה, ואז האוצר אומר: זאת העוגה, מזה אני עושה פרוסות כאלה וכאלה.

רות רוטנברג: פה, בניגוד לדעתו של האוצר, האוצר מאוד לא אוהב את זה, הקנס הולך ישר, הוא לא עובר דרך משרד האוצר, אבל אלה כספי מדינה.

רות רוטנברג: זה כסף שהולך לקרן, שהוא לא כספי ציבור, אלא במובן שכל כסף של האוצר הוא כספי ציבור, כי כולנו שמים לתוך העוגה הזאת, לתוך התקציב.

רות רוטנברג: גם אגרות זה כספי מדינה.

רות רוטנברג: זה יכול ללכת לאוצר, והאוצר יתקצב את המשרד; או במקרה הזה, זה ייעודי, והולך ישירות למטרה מסוימת.

רות רוטנברג: החוק אומר קודם כול: "מוקמת בזה קרן לשמירת ניקיון במסגרת המשרד לאיכות הסביבה".

רות רוטנברג: בחוק זה כבר תוקן.

רות רוטנברג: "מטרת הקרן תהיה לרכז אמצעים כספיים לשמירה על איכות נאותה של הסביבה, ובכלל זה לשמירת הניקיון, למניעת השלכת פסולת וטיפול בפסולת" - זה סעיף 10 בחוק – "למניעת מפגעים..." וכן הלאה.

רות רוטנברג: "השר יתקין תקנות".

רות רוטנברג: "כספי הקרן ייועדו למטרותיה בלבד, ויוצאו לפי הוראות השר לאיכות הסביבה, בהסכמת שר האוצר.

רות רוטנברג: " לגבי ההצעות שהועלו פה.

רות רוטנברג: אני לא יכולה להיות בעד או נגד, כי לא הוסמכתי לכך.

רות רוטנברג: אנחנו הבאנו תיקון מסוים, שהוא בעצם יותר תיקון טכני.

רות רוטנברג: אם רוצים לפתור את הנושא, אני מבקשת לקחת את התקנות, ללכת לשרה, להתייעץ אתה ולראות.

רות רוטנברג: הייתי מאוד מבקשת שאת התיקון הטכני כן נאשר, מפני שבאמת, מן הראוי שספר החוקים או קובץ התקנות ישקף את המצב לאשורו.

רות רוטנברג: ועם כניסתו של חוק הפיקדון לתוקף, אנחנו נתחייב, אני אביא את זה, כמובן, בפני השרה, להביא גם הצעה לתיקון בעניין הזה.

דוד אזולאי: אני מבקש ממך להחזיר את התקנות לשרה לאיכות הסביבה, לקיים התייעצות לאור הדברים שעלו כאן.

דוד אזולאי: אני מבקש לשקול אפשרות לשנות את התקנות לרגל כניסתו של חוק הפיקדון, שייכנס בקרוב לתוקף, וחבל שנקיים פעמיים דיון בנושא הזה.

דוד אזולאי: אני גם הייתי רוצה להתייעץ עם השרה לאיכות הסביבה בעניין הזה.

רות רוטנברג: הייתי רוצה לשמוע מה אדוני חושב שצריך לשנות.

דוד אזולאי: אני מציע לשנות את מבנה ההנהלה, שבהנהלה יהיו יותר אנשי ציבור, שההנהלה תורכב מרוב של אנשי ציבור.

דוד אזולאי: לגבי אנשי ציבור, כרגע אני לא יכול לתת הגדרה מסוימת, אבל לא מקובל עלי שנציגי השלטון המקומי הם אנשי הציבור.

דוד אזולאי: יש להכניס גורמים נוספים כאנשי ציבור, הוזכרו כאן תעשיינים וכן הלאה.

לימור לסטיגזון: מעבר לרוב של אנשי ציבור, אפשר להגדיר מספר מסוים של נציגים שהם מאלה שנושאים בנטל של חוק הפיקדון.

דוד אזולאי: אני לא רוצה להיכנס כרגע להגדרות.

דוד אזולאי: אני רק אמרתי את הדברים בגדול.

דוד אזולאי: אין ספק שאם הולך להיות שם מקור כספי גדול, וסביר להניח שיהיה, אם חוק הפיקדון ייכנס לתוקף, צריך להרחיב את ההנהלה.

דוד אזולאי: ואני עומד על כך שרוב חברי ההנהלה יהיו אנשי ציבור.

דוד אזולאי: אחרת, עם האוכל בא התיאבון.

דוד אזולאי: ברגע שיהיה שם כסף גדול, יהיו כבר גורמים כמו האוצר ואחרים שירצו לעוט על זה.

דוד אזולאי: אם יהיו אנשי ציבור, הם לא ייתנו את ידם לכך.

דניאל מורגנשטרן: שם צריך יהיה לקבל החלטה איך לפצות, למשל, את הרשתות ואת כל המערכת על ההתחשבנות, וזה הרבה מיליונים של שקלים, שלא נקל ראש בעניין.

דניאל מורגנשטרן: כל הנושא של חוק הפיקדון היא פעילות כלכלית עתירת כסף.

דוד אזולאי: זו הסיבה שאנחנו לא מקבלים היום החלטה.

רות מורגנשטרן: זה נושא חדש, וראוי שהשרה תהיה מודעת לכך.

דוד אזולאי: אם נקבל כרגע את התקנות, חוק הפיקדון ייכנס לתוקפו, וכמו שאנחנו מכירים את הדברים לוקח זמן עד שבאים לתקן.

דוד אזולאי: תראי כמה זמן לקח עד שהתקנות האלה באו, אני לא מאשים, אבל אם אנחנו יכולים היום להוציא תקנה מושלמת תחת ידינו, למה שלא נעשה זאת?

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: הישיבה נעולה.