ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 8, 1999-08-23 12:30

דוד אזולאי: אני פותח את ישיבת הוועדה.

דוד אזולאי: אני רוצה לקדם בברכה את כבוד השר ואת מפכ"ל המשטרה.

דוד אזולאי: המפכ"ל עשה את תקופת ההרצה שלו, וברכנו אותו בעבר, אבל לא יזיק שיקבל ברכה נוספת.

דוד אזולאי: אני יודע שתפקיד השר לבטחון פנים הוא תפקיד קשה, גם כפוי טובה, אבל יחד עם זה אני חושב שלציבור יש ציפיות רבות מהשר, שמאוד רצה לעסוק בנושאי החינוך, אבל אני בטוח שתרומתו תהיה ברוכה גם במשטרה.

דוד אזולאי: אני מאחל לשר הצלחה ואני מאחל לו יותר מכל שבתקופתו תהיה לנו משטרה יותר טובה ממה שהיתה עד היום.

דוד אזולאי: כולנו כאזרחים רואים במשטרה קרש הצלה בכל עת ובכל צרה וצוקה.

דוד אזולאי: הכתובת של כל אזרח בכל עת ובכל דבר היא המשטרה.

דוד אזולאי: לצערי הרב, רבה האכזבה כאשר אדם עומד מול שוטר שמקבל תלונות רבות, ומבחינתו זאת עוד תלונה, אבל בשביל האזרח הפונה זה הכל.

דוד אזולאי: לפעמים נוצר הרושם של חוסר התייחסות מצד אותו שוטר לאזרח הקטן שרואה בשוטר את קרש ההצלה.

דוד אזולאי: לאחרונה שמענו מפי כבוד השר, פרופסור בן-עמי, שהוא מתכוון למנות שני מפכ"לים במשטרה.

דוד אזולאי: אני מבקש מהשר להרחיב בפני חברי הוועדה את הרעיון.

דוד אזולאי: השאלה היא האם כוונת השר למנות שני מפכ"לים נועדה לתת תשובה לאזרחים, שמרגישים חוסר בטחון ואולי אף מאבדים אמון במשטרה במקרים מסוימים.

דוד אזולאי: לאחרונה אנו עדים לריבוי מעשי אונס, לאלימות במשפחה, אלימות קשה מאוד ואכזרית בקרב בני נוער.

דוד אזולאי: כתוצאה מכך רבים רוכשים נשק להגנה עצמית, שמסכן את כולנו.

דוד אזולאי: האם זה מעיד שאין על מי לסמוך וכל אזרח לוקח לעצמו נשק להגנה עצמית?

דוד אזולאי: נושא הפרסום.

דוד אזולאי: לפני כשבועיים הוטל איסור פרסום על מעשי אונס בתל-אביב.

דוד אזולאי: אני לא יודע מי לקח על עצמו את האחריות לא לפרסם את הנושא הזה, אבל באותו שבוע פורסמה בהרחבה תפישתם של הזוג בר בעניין הודעת השווא על מותו כביכול של חבר-הכנסת אמנון רובינשטיין.

דוד אזולאי: האם אין כאן מצב של פזיזות יתרה מצד אחד, ומצד שני מניעת מידע כל-כך חיוני מהציבור הרחב?

דוד אזולאי: אני לא רוצה כאן להרחיב את היריעה בעניין הזוג בר, איזו טראומה קשה עברה עליהם.

דוד אזולאי: אין לי עין בוחנת של משטרה, אבל כאזרח נזדמן לי באותו היום לראות את זוג המבוגרים האלה באחת מתוכניות הטלוויזיה, והתגובה האינסטנקטיבית שלי היתה שלא נראה לי שהם האשמים.

דוד אזולאי: הדבר הזה הפריע לי מאוד, ואני חושב שהפריע להרבה אזרחים במדינה.

דוד אזולאי: אני מבקש לשמוע מכבוד השר האם יש הפקת לקחים, הסקת מסקנות בפרשה אומללה זאת, למען לא יישנו מקרים כאלה.

דוד אזולאי: כולנו עדים בימים האחרונים לתוצאות רעידת האדמה בטורקיה.

דוד אזולאי: כולנו מודאגים ולפעמים שואלים את השאלה, מה יקרה אם חס ושלום יקרה אצלנו דבר דומה.

דוד אזולאי: האם יש תוכנית למשטרה?

דוד אזולאי: האם יש שיתוף פעולה בין פיקוד העורף בעניין של רעידות האדמה?

דוד אזולאי: איך אנחנו נערכים לזה?

דוד אזולאי: ברגע שיקרה דבר כזה, חס ושלום, הדבר הראשון שהאזרח יעשה הוא להתקשר למשטרה ולשאול מה לעשות.

דוד אזולאי: האם אנחנו ערוכים?

דוד אזולאי: האם יש תשובות לציבור בעניין הזה?

דוד אזולאי: מאז כניסתי לתפקיד כיושב-ראש ועדת הפנים, אני מקבל פניות רבות מן הציבור על מעצרי שווא ובתנאים קשים.

דוד אזולאי: זאת טראומה קשה לאותם אזרחים, ואני חושב שזאת פגיעה עוד יותר קשה לא רק באזרח, אלא גם במשטרה.

דוד אזולאי: כאשר אזרח לא עשה עוול, אלא הוא חשוד, ומיד כולאים אותו ל24- שעות לפחות ומושיבים אותו עם עבריינים ופושעים, זאת טראומה קשה לאותו אזרח.

דוד אזולאי: אני חושב שבאותו רגע שאזרח כזה נעצר, המשטרה הפסידה אזרח טוב והגון שיגן על המשטרה ושידבר טוב על המשטרה.

דוד אזולאי: השאלה היא אם המשטרה עושה הכל.

דוד אזולאי: יש לי הרושם, שיש חופשיות יתרה במעצרים לאזרחים שזאת הפעם הראשונה שהם נעצרים, ואין להם כל עבר פלילי.

דוד אזולאי: זה פצע עמוק שנשאר לאותו אזרח.

דוד אזולאי: אנו עומדים לפני פתיחת שנת הלימודים הבאה עלינו לטובה.

דוד אזולאי: אדוני המפכ"ל, האם אתה יכול להביט בעיניהן של האמהות ולהגיד לכל אמא, שהיא יכולה לשלוח את הילדים לבית-הספר ללא דאגה, הן מבחינת האלימות, הן מבחינת הבטחון?

דוד אזולאי: האם הילדים נמצאים בסביבה בטוחה?

דוד אזולאי: דבר נוסף שאני מבקש התייחסות אליו הוא היערכות המשטרה לגל התיירים הגדול שיבואו לארץ לקראת שנת 2000, ובמיוחד כאשר כולנו יודעים שההתקדמות בתהליך השלום גורמת למצב שחלילה עלולים להיות חבלות ופגיעה בבטחון האזרחים.

דוד אזולאי: האם יש כאן גורם שמרכז את הדברים האלה, כדי שלא ייווצר מצב שלקראת שנת 2000 יהיה פיגוע וכל התוכניות יירדו בבת אחת לטמיון?

דוד אזולאי: לסיום אני רוצה להגיד מילה טובה על אדם שלא נמצא כאן, והוא מפקד מחוז ירושלים.

דוד אזולאי: אנחנו עדים למצב שגם אם יש הפגנות, בזכות הגישה החדשה של מפקד מחוז ירושלים, לפיה יש לנסות להידבר עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, ולא לפעול באמצעות סוסים וזרנוקי מים בצורה ברוטאלית כנגד המפגינים - אני חושב שיש היום יותר הבנה וריכוך בכל מעשי ההפגנות בירושלים, ובמיוחד בכל מה שקשור לשבת.

דוד אזולאי: ברשות

דוד אזולאי: כם אבקש את כבוד השר לפתוח.

שלמה בן-עמי: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה, ידידי חבר-הכנסת דוד אזולאי.

שלמה בן-עמי: אני מאוד שמח למפגש הראשון הזה עם ועדת הפנים, שהיא הוועדה הסטטוטורית לביקורת על משטרת ישראל ועל המשרד לבטחון הפנים.

שלמה בן-עמי: זאת חובה וזאת זכות לבוא לביקורת ולדו-שיח אתכם.

שלמה בן-עמי: מאוד הייתי רוצה שבמשך הזמן שנעבוד ביחד נדע לקבל את הביקורת, להתייחס אליה, ואני גם מקווה שנוכל לקבל מהוועדה הזאת גם את טפיחות הכתף, כאשר הן יגיעו לנו, וגם את התמיכה המתבקשת.

שלמה בן-עמי: אני מאוד מקווה, שנצליח לשכנע את הוועדה הזאת, שכולנו עומדים בפני מבחנים קשים מאוד בכל הנוגע לבטחון הפנים, ככל שאנחנו צריכים להתעמת עם תרחישי האיום הפוטנציאלי בתוך החברה הישראלית.

שלמה בן-עמי: גם בזה הייתי רוצה שנגיע להידברות, כדי לשכנע אתכם שאנחנו ראויים וזקוקים לתמיכה במאבקים התקציביים והאחרים, כדי שנוכל לעמוד במשימות.

שלמה בן-עמי: אני רואה כמה יעדים מרכזיים בהגדרת התפקיד שלנו בהמשך.

שלמה בן-עמי: יעד שלא צריך להשתנות אף פעם הוא היעד של יעדי המשטרה בעולם דמוקרטי נאור ובמעבר אפשרי לשלום.

שלמה בן-עמי: אלה הן שתי התניות מאוד מרכזיות, לפי השקפת עולמי, כיצד מתפקדת משטרה בתוך עולם דמוקרטי, וכיצד היא נערכת לאפשרות של מעבר ממלחמה לשלום.

שלמה בן-עמי: אני מדבר מן הזווית האישית שלי, המשטרה תדבר מן הזווית שלה שלא תהיה שונה באופן מהותי, אם כי יש זווית מקצועית ויש זווית מניסטריאלית.

שלמה בן-עמי: מן הזווית שלי אנחנו חייבים לשדר קונספציה שבמרכזה האזרח ובמרכזה הקהילה.

שלמה בן-עמי: זאת השקפת העולם שלי.

שלמה בן-עמי: כשאני אומר האזרח והקהילה, אני מדבר בשני מישורים.

שלמה בן-עמי: לחזק את הפרישה של משטרת ישראל, וגם של המשרד לבטחון הפנים, כי גם לו יש כלים משלו לפרישה קהילתית, בנוסף למשטרה בתור שכזאת, כדי לפתח כלים להידברות ולפתרון סכסוכים בחברה הישראלית בטרם הם פורצים.

שלמה בן-עמי: כמובן גם להרחיב מהלך שהותחל במשטרת ישראל לפני כמה שנים, והמפכ"ל הנוכחי נתן לו תנופה משמעותית, וזה כל מה שקשור בשיטור הקהילתי, כלומר בהיבט כיצד המשטרה בעצמה נפרשת אל תוך הקהילה.

שלמה בן-עמי: אם כן, בהשקפת העולם השלי הסוגיה הזאת היא מרכזית, אבל אני לא יכול להיות פתור מסוגיה אחרת, שהעלה כאן חבר-הכנסת דוד אזולאי, והיא הסוגיה של כיצד נערכת משטרה בישראל לקראת האתגרים של השנים הבאות.

שלמה בן-עמי: חייבים להבהיר דבר מרכזי אחד, משטרה בישראל היא דבר שונה ממה שאנחנו מכירים במקומות אחרים.

שלמה בן-עמי: זאת משטרה לאומית, שלא קיימת במקומות אחרים, ויש לה יעדים ומשימות שונים ממה שמקובל במשטרות בעולם.

שלמה בן-עמי: יש לה יעדים בטחוניים מובהקים.

שלמה בן-עמי: ב1974- יצא צו ידוע שמטיל על משטרת ישראל את האחריות על בטחון הפנים, לא בהכרח במשמעות האזרחית המשטרתית הקלאסית, ויש לה המשימה הזאת.

שלמה בן-עמי: ומשימה שנייה היא הציפיות לפתרון בעיות האלימות האזרחיות, הפשיעה בתוך המשפחה, בבתי-הספר וכיוצא בזה.

שלמה בן-עמי: אלה הם שני היעדים שיש למשטרה, עם שתי משימות גדולות מאוד, כל אחת בפני עצמה.

שלמה בן-עמי: המבנה הזה איננו אופייני למשטרות אחרות.

שלמה בן-עמי: לכן אותי מעסיקה השאלה, כיצד פורשים ובונים את המערך הזה לשנים הבאות.

עסאם מח'ול: למה הכוונה "משטרה לאומית"?

שלמה בן-עמי: לאומית במובן הזה שהיא משטרה אחת, ארצית, בניגוד לעירונית, לא במובן של יהודית או ערבית.

שלמה בן-עמי: אני מתייחס נקודתית, כדי להסיר מן הזווית שלי את הסוגיה הזאת מסדר היום.

שלמה בן-עמי: אני מגובש מאוד בקונספט הקהילתי שלי, אני לא מגובש בקונספט של כיצד בונים את הדבר הזה מבחינת ההיערכות המבנית.

שלמה בן-עמי: לכן השאלה הזאת של שני המפכ"לים היא חצי פולקלור.

שלמה בן-עמי: הדבר הזה הועלה על ידי כתוצאה מהצעה לסדר שהעליתי בכנסת כחבר-כנסת, וכנגזר מן הנסיון שקיים במקומות מסוימים בעולם.

שלמה בן-עמי: היות שיש שני ראשים לדבר הזה, או שתי משימות, עלה הרעיון הזה בלי שבדקתי אותו.

שלמה בן-עמי: אני לא פוסל לבדוק אותו.

שלמה בן-עמי: כרגע זאת איננה הצעה אופרטיבית, זה אפילו איננו נושא שעומד לדיון, לא העמדתי אותו לדיון, הוא נגזר מאמירה שלי בספר שכתבתי לפני שנה.

שלמה בן-עמי: אני חייב להתייחס לשאלה הארגונית, אני חייב להתייחס לשאלה המבנית, אני חייב ליזום עבודת מטה כדי להתייחס לסוגיה הזאת, בגלל יצור הכלאיים שהוא משטרת ישראל, שמחייב את השר להתייחס לסוגיה הזאת.

שלמה בן-עמי: אין לי עמדה עדיין, אני לא מציג בפניכם תזה לא של מפכ"לים כאלה ומפכ"לים אחרים.

שלמה בן-עמי: כרגע ובעתיד הנראה לעין יש למשטרת ישראל מפכ"ל, הוא איש מן המעלה הראשונה.

שלמה בן-עמי: אני עובד איתו זמן קצר, שנראה לי כבר ארוך לא בגלל שהיה קשה לעבוד, אלא בגלל אופי הבעיות שתופשות אותנו יום יום.

שלמה בן-עמי: השר קהלני קיבל החלטות רבות, להערכתי אולי הטובה שבהן היתה מינויו של רב ניצב וילק, שאני שמח לעבוד איתו בשיתוף פעולה.

איוב קרא: מה הרעיון של שני מפכ"לים?

שלמה בן-עמי: אני לא רוצה להכנס לזה, כי זה יהפוך למרכז הדיון.

שלמה בן-עמי: אני לא מגובש בסוגיה הזאת.

שלמה בן-עמי: אני אשמח לבוא לוועדה אחרי שאגבש את עמדתי.

שלמה בן-עמי: כרגע אני לא עוסק בזה.

שלמה בן-עמי: אני חייב כשר להתייחס למבנה משטרת ישראל בשנים הבאות, ובמסגרת הזאת אני אדון ואבוא לוועדה.

שלמה בן-עמי: הדבר הזה לא עומד על הפרק עכשיו.

שלמה בן-עמי: סוגיה שהיא מרכזית בדגש שלי, והיא נגזרת מדברים שאמרתי, היא היחס בין משטרת ישראל למה שקרוי המגזר הערבי.

שלמה בן-עמי: אנחנו שואפים בשיתוף פעולה מלא בין המשרד לבין המשטרה, לפתוח פאזה של הידברות עם מנהיגי הציבור הערבי ועם הציבור הערבי, כדי להגיע למצב שבו גם הפרישה של המשטרה במגזר הערבי תהיה אופטימלית, וגם היחסים בין הקהילה הערבית לבין משטרת ישראל יהיו טובים ככל שניתן.

שלמה בן-עמי: בשני מקרים שבהם היינו מעורבים המפכ"ל ואנוכי, אני חושב שבזמן האחרון הוכחנו שהדבר הזה ניתן.

שלמה בן-עמי: גם במגעים שהיו לנו בטייבה לפתרון הסכסוך שהתפתח שם בשנים האחרונות, וגם בהתעקשות שלנו לקדם את פתרון בעיית משפחת קראז'ה, שתפשו שטח באזור חגור בלי להגיע למצב של אלימות.

שלמה בן-עמי: היו לחצים לא מעטים, וגם המפקד במחוז, גם המפכ"ל וגם אנוכי עמדנו על כך שהחוק ימולא, ואכן הוא מולא והמשפחה פונתה, ולמרות האיומים והאווירה הקשה הדבר הזה נעשה בדרכי שלום.

שלמה בן-עמי: אני לא אומר שבכל מקרה משטרה יכולה להביא לאכיפת החוק בלא עימות, היא לא יכולה, אבל אנחנו נעשה כל מאמץ כדי שהדבר הזה יהיה אפשרי.

שלמה בן-עמי: סוגיה נוספת שהעלה חבר-הכנסת דוד אזולאי היא שאלת ההיערכות לשנת 2000.

שלמה בן-עמי: ממשלת נתניהו קיבלה החלטות חשובות מאוד בנושא היערכות משטרת ישראל לשנת 2000, לאתגרים הנגזרים משנת 2000.

שלמה בן-עמי: זאת שנה מורכבת מאוד, מסובכת מאוד, עם הרבה מאוד פוטנציאל כלכלי לטובת מדינת-ישראל, ועם הרבה מאוד פוטנציאל סיכון בגלל אופיה המיתולוגי של השנה הזאת.

שלמה בן-עמי: משתי הסיבות הללו ממשלת נתניהו קיבלה החלטות חשובות, ואני תובע מן הממשלה הנוכחית שהיא תממש את ההבטחות האלה, שהן בעצם החלטות.

סאלח טריף: מה למשל?

שלמה בן-עמי: מפכ"ל המשטרה יפרט.

שלמה בן-עמי: מדובר בהגדלת כוחות, מדובר בהיערכות בהר הבית, בהגדלת מצבה לקראת צפי של בין שלושה לארבעה מיליון תיירים.

שלמה בן-עמי: אנחנו מדברים על תוכניות אופרטיביות של גידול בכוח האדם ובפרישה של המשטרה, שסוכמו והוחלטו על-ידי הממשלה הקודמת בבחינת החלטות ממשלה, ואנחנו מצפים שהדבר הזה יבוא לידי מימוש, ובוודאי שלא יהיו קיצוצים על משטרת ישראל כאשר אנחנו מדברים על מצב העדיפויות שאנחנו מדברים עליהן.

שלמה בן-עמי: בעניין שנת הלימודים, רק אתמול קיימנו מפגש עם שר החינוך בהשתתפות מפכ"ל המשטרה, אנשי המשטרה ומפקד האגף הקהילתי והמשמר האזרחי במשטרת ישראל, ניצב יעקב רז.

שלמה בן-עמי: ניהלנו מפגש מועיל מאוד עם משרד החינוך, עם השר ואנשי צוותו, כדי להסכים על תוכנית פעולה לפרישה של משטרת ישראל בבתי-הספר.

שלמה בן-עמי: לא להכנסת שוטר בכל בית-ספר, אלא לפרישה במשמעות הקהילתית של המושג, מתואמת עם מערכת החינוך.

שלמה בן-עמי: אני חושב שגם בסוגיה של אלימות בבתי-הספר אנחנו מחויבים לתת תשובות נוספות לתשובות של המשטרה, ביוזמותיה שלה, ובלא שהיוזמה תבוא בהכרח ממערכת החינוך.

דוד אזולאי: תודה לכבוד השר.

דוד אזולאי: בבקשה אדוני המפכ"ל.

יהודה וילק: מאחר שזאת ישיבה ראשונה, אני אנסה לתת במקרו את כיווני הפעילות העיקריים של המשטרה.

יהודה וילק: זה לא סוד, שאנחנו משטרה עם שני כובעים, הכובע האחד של המשטרה הקלאסית והכובע השני של הטיפול היום-יומי בנושא הבטחון השוטף, נושא שמעסיק לא מעט את משטרת ישראל מאז מאי-יולי 1974.

יהודה וילק: עם כניסתי לתפקיד אמרנו שאנחנו ננסה לשנות את האיזון הקיים בין הטיפול של המשטרה בנושא הבטחון השוטף לתפקידי המשטרה הקלאסיים.

יהודה וילק: במילים אחרות, מבלי לפגוע בנפח הפעילות שלנו בתחום הבטחון השוטף, לנסות ולהגדיל את נפח הפעילות שלנו בתפקידי המשטרה הקלאסיים, כי זה מה שקובע את איכות החיים של כל אחד ואחד מתושבי מדינת-ישראל.

יהודה וילק: פשיעה פוגעת באיכות חיים.

יהודה וילק: צריך להבין, שבין השנים 1994 ל1997- היתה עלייה בפשיעה.

יהודה וילק: הנתונים הוצגו פה בוועדה בעבר, ומדברים באותה תקופה בעלייה של כ30%- בנפח הפשיעה בעבירות הרכוש.

יהודה וילק: בעבירות הרחוב היתה על של כ50%-, ובנושא הרכב עלייה של קרוב ל100%-.

יהודה וילק: הצבנו לעצמנו יעד בשנת 1998, לבלום את העלייה בפשיעה.

יהודה וילק: אמרנו ששנת 1998 תהיה שנת התארגנות, מתוך הנחה שההתארגנות תהיה נכונה, מתוך הנחה שאנחנו נשקיע את המשאבים המעטים שיש לנו במקומות הנכונים, ואז יש סיכוי שכבר ב1999- נצליח לצמצם את ממדי הפשיעה.

יהודה וילק: במהלך שנת 1998, בתהליך שבעיקרו הוא תהליך של התייעלות פנימית, הוספנו למערך השטח, בעיקר תחנות המשטרה, כ1200- תקנים.

סאלח טריף: האם מדובר בתקנים נוספים?

יהודה וילק: מתוך 1200 התקנים, 300 הם תקנים נוספים, 900 זה תהליך של התייעלות פנימית בתוך המשטרה ב1998-.

יהודה וילק: התקנים האלה הופנו לתחום המודיעין, לתחום הנוער, לתחום החקירות, לתחום האלימות במשפחה, ליחידות ללחימה בפשיעה כדי לטפל במוקדי פשיעה ולתחומי התביעות.

יהודה וילק: התוצאה הסופית היא, שבשנת 1998 הצבענו על בלימה בפשיעה, והנתונים הוצגו בפני הוועדה בתחילת שנת 1999.

יהודה וילק: והיום, בשלהי חודש אוגוסט 1999, כעבור שני שלישים מן השנה, אני יכול לומר בזהירות הראויה, שמשטרת ישראל בסוף 1999 תצביע על ירידה בפשיעה.

יהודה וילק: אני מדבר על פשיעה מדווחת, אבל יהיו פחות מקרי רצח, יהיו פחות עבירות רכוש, יהיו פחות תאונות דרכים ויהיו פחות נפגעים בתאונות דרכים.

יהודה וילק: זה לא אומר שהחברה הישראלית השתנתה.

יהודה וילק: זה לא אומר שרף האלימות בחברה הישראלית השתנה, זה לא אומר שרף עבירות המין השתנה, זה לא אומר שכל אותם דברים שאנחנו מדברים עליהם יום יום השתנו.

יהודה וילק: אבל משטרה בכל העולם, בהיערכות כזאת או אחרת, מצליחה לצמצם ולכבוש פשיעה.

יהודה וילק: אם במקביל לתהליכים האלה יש תהליכים חינוכיים, חברתיים ורווחתיים, זה יכול להיות תהליך לאורך זמן שייתן את התוצאות שלו.

יהודה וילק: אם זה יהיה תהליך שיהיה מותנה בעיקר בפעילות המשטרתית, שהיא פעילות מעצם, אני לא רוצה לומר כוחנית, זה לא משנה את אופי החברה.

יהודה וילק: זה יכול לפעול לטווחים קצרים, אבל לטווחים בינוניים זה לא יכול לעבוד.

יהודה וילק: ופה הנכנס השיטור הקהילתי והתהליך הקהילתי.

יהודה וילק: לאור הנסיון של משטרות אחרות, שאם במקביל למתן יכולות יותר טובות למשטרה בטיפול בפשיעה יש תהליך של קירוב וחיבור המשטרה לקהילה, מה שאנחנו קוראים שיטור קהילתי, התהליך הוא תהליך יותר אמיתי, הוא תהליך שנותן תוצאות לאורך זמן והוא לא תהליך לזמן קצר.

יהודה וילק: ואם בשנת 1998 עיקר המשאבים שלנו הלכו לתגבר את הכוחות שנלחמים בפשיעה, אנחנו ממשיכים את התהליך של ההתייעלות בשנת 1999.

יהודה וילק: משטרת ישראל לא קיבלה תוספת תקן אחד ב1999- ממדינת-ישראל, ואנחנו נתגבר בעוד 1000 שוטרים את השטח שלנו במהלך שנת 1999.

יהודה וילק: לדוגמה, קיבלנו החלטה של צמצום מטות ב10%-, חתכנו את המטות במשטרה ב10%-, שהם 200 תקנים.

יהודה וילק: תכפילו תקן ב140- אלף שקלים ותבינו את המשמעות של החסכון.

יהודה וילק: אזרחנו תקנים.

יהודה וילק: לאן הולכים התקנים האלה?

יהודה וילק: לנושא הנוער, לנושא התנועה, לנושא השיטור הקהילתי ולנושא המודיעין.

יהודה וילק: ב1998- היו 230 עובדי נוער במשטרה, אותו מספר שהיה בשנת 1990.

יהודה וילק: בתוך שנתיים אנחנו מכפילים את כמות עובדי הנוער.

יהודה וילק: הוספנו 100 עובדי נוער בשנת 1998, נוסיף עוד 100 עובדי נוער בשנת 1999.

יהודה וילק: תפקידם לחשוף עבירות בתוך בתי-הספר.

יהודה וילק: המטרה היא לא התיקים הפליליים וגם לא חוקרי נוער.

יהודה וילק: יושב-ראש הוועדה שאל אותי מה אני יכול להגיד לאמא ששולחת את ילדיה לבית-הספר.

יהודה וילק: אני יכול להגיד שמשטרת ישראל בתוך שנתיים מכפילה את כמות חוקרי הנוער במשטרה.

יהודה וילק: זה חלק קטן מהבעיה.

יהודה וילק: לדוגמה, נוצר לנו היום צוואר בקבוק בשירות המבחן לנוער.

יהודה וילק: הם לא שייכים למשטרה, הם שייכים למשרד העבודה והרווחה.

יהודה וילק: הם לא קיבלו תוספת של תקנים.

יהודה וילק: נכון לחודש מאי שכבו במשטרה למעלה מאלף תיקים של בני-נוער, שהמתינו לחוות דעת של שירות המבחן.

יהודה וילק: אנחנו לא יכולים להתקדם בטיפול בנוער בלי חוות דעת של שירות המבחן.

יהודה וילק: במקביל בנושא טיפול בנוער, זה המורים, זה ההורים, זה בתי-הספר וכל אותם דברים, והשר דיבר על החיבור ועל שידוד המערכות.

יהודה וילק: בנינו מערך נוער שהוא פי שניים, בתוך שנתיים, ולהערכתנו היום הוא נותן לנו מענה הרבה יותר טוב.

יהודה וילק: אם במקביל כל המערכות האחרות יגדילו את ההיקפים באותה מידה כדי ליצור את השרשרת ותהיה אינטגרציה יותר טובה בין כל הגופים, יהיה לנו סיכוי אמיתי לצמצם את תופעת האלימות והעבריינות אצל בני הנוער.

יהודה וילק: מבחינתנו עבודה מול נוער היא עבודת קודש.

יהודה וילק: זה הסיכוי להוציא את הנער ממעגל העבריינות.

יהודה וילק: הרבה יותר כדאי להשקיע בטיפול בתופעת סמים בקרב נוער מאשר עם נרקומן שכבר התמכר, וכולם יודעים מה אחוזי הגמילה.

יהודה וילק: אותו הדבר בעניין אלימות במשפחה.

יהודה וילק: אם בינואר 1998 המערך שטיפל בנושא האלימות במשפחה היה 40 אנשים, היום יש 170 אנשים.

יהודה וילק: טיפלנו גם במגזרים.

יהודה וילק: בנושא של גיוס חוקרות במגזר הערבי, כדי לנסות ולהביא את המתלוננים אלינו.

יהודה וילק: להגיד שזה ימנע את האלימות בתוך המשפחה, להגיד שזה הטיפול המשטרתי והמצאנו פטנט?

יהודה וילק: לא.

יהודה וילק: אחד הדברים המתסכלים הוא, שמתחילת השנה בכל מקרי הרצח בתוך המשפחה, למעט מקרה אחד שחייל מדימונה רצח את אביו, לא ידענו שיש בעיה במשפחה עד אשר ארע מקרה הרצח.

יהודה וילק: לא התלוננו אצלנו, לא היה כל טיפול משטרתי.

יהודה וילק: מצד אחד אנחנו בונים מערך ומגדילים אותו פי ארבעה, מכשירים את האנשים, אבל אם לא נעזרים בנו - אנחנו לא מסוגלים לטפל.

יהודה וילק: במקביל הגברנו את הפעילות שלנו בתחומים של חשיפה בנושא סמים, בנושר סחר בסמים, בטיפול בתחנות סמים ברמת הרחוב.

יהודה וילק: לא שאין היום תחנות סמים, אלא שהן הרבה יותר עמוקות מתחת לקרקע.

יהודה וילק: דובר כאן על הפעילות בטייבה, זאת לא פעילות של "זבנג וגמרנו".

יהודה וילק: גם את תופעת הסמים אי אפשר לפתור רק על-ידי המשטרה.

יהודה וילק: אני יכול לכבוש אותה, אני יכול להוריד אותה מתחת לפני השטח, אני יכול לצמצם את הנגישות של בני-נוער לסמים.

יהודה וילק: אבל אם במקביל לא יהיה טיפול וחינוך תוך שילוב של המערכות - לא עשינו כלום.

יהודה וילק: טיפול בתופעות פשיעה.

יהודה וילק: הוועדה הזאת דנה לא אחת בנושא גנבות הרכב.

יהודה וילק: שברנו שיאים.

יהודה וילק: בשנת 1997 גנבו 46 אלף כלי רכב במדינת-ישראל.

יהודה וילק: 30 אלף מתוכם לא נמצאו.

יהודה וילק: הנזק הכלכלי למדינה הוא שני מיליארד שקלים.

יהודה וילק: אני מעריך במלוא הזהירות, שבסוף שנת 1999 ייגנבו במדינת-ישראל בין 13 ל14- אלף כלי רכב פחות מאשר בשנת 1997.

יהודה וילק: אין משטרה בעולם שיכולה להצביע על הישג כזה.

יהודה וילק: מצד שני, זה מקרין על כל בית אב בישראל שיש לו רכב, כי כל אחד מאזרחי המדינה שמבוטח, משלם היום מאות שקלים פחות.

יהודה וילק: וזה עונה על השאלה איך יש קשר ישיר בין פעילות משטרתית לבין האזרח בחיי היום יום שלו.

יהודה וילק: בעניין האלימות בחברה בנושא עבירות המין.

יהודה וילק: אומר כמה נתונים, כדי להכניס את הדברים לפרופורציות.

יהודה וילק: בשנת 1998 דווחו לנו על 584 מקרי אונס בכוח ובאיומים.

יהודה וילק: מתוכם כמאה בתוך המשפחה.

יהודה וילק: בלמעלה מ60%- מהמקרים היתה היכרות מוקדמת בין הקרבן לבין האנס.

יהודה וילק: כמעט כל האנסים הם אנסים סדרתיים.

יהודה וילק: רוב הפושעים הם פושעים סדרתיים.

יהודה וילק: האם ראיתם גנב רכב שמסתפק ברכב אחד, או פורץ שמסתפק בפריצה אחת?

יהודה וילק: אתן לכם דוגמאות מהשבועיים האחרונים.

יהודה וילק: בחיפה ברח חוסה מהמוסד וביצע שלושה מקרי אונס שאנחנו יודעים עליהם, שניים שהיו לנו תלונות עליהם ומקרה שלישי שהודיעו לנו בעקבות הגילוי.

יהודה וילק: וכן הנער בן ה14.5- מהקריות.

יהודה וילק: ואני יכול לתת לכם עוד דוגמאות כאלה.

יהודה וילק: יש לנו היום בעיה עם אותו אנס שמכונה האנס הסדרתי באזור המרכז.

יהודה וילק: לא לכדנו אותו, נקודה, וכל המוסיף גורע.

יהודה וילק: מצד שני, אנחנו עושים מאמצים גדולים מאוד בנושא.

יהודה וילק: מי שמופקד על החקירה זאת היחידה המרכזית במחוז תל-אביב, יחידה טובה ובעבר היתה לי הזכות לפקד עליה.

יהודה וילק: היא תפשה את האנס המנומס ואת האנס האתלטי ואת האנס האדיב, ואין חדש תחת השמש.

יהודה וילק: על הנושא הזה עובדים מאות שוטרים.

יהודה וילק: כל תוספת תפגע.

יהודה וילק: את כל האינפורמציה אנחנו נותנים לציבור, המשטרה לא מכסה על פשיעה.

יהודה וילק: זה שיש תופעת אונס בחברה הישראלית, כולנו יודעים.

יהודה וילק: זה שצריכים לנקוט באמצעי זהירות בסיסיים, כולנו יודעים.

יהודה וילק: לדוגמה, בנצרת עילית היה מקרה אונס לפני שבועיים, ואומר הבחור שהוא התעורר בבוקר, גבר עליו יצרו, הוא יצא מהדירה והסתובב בשכונה לחפש דלת פתוחה.

יהודה וילק: בדלת הראשונה שהוא מצא פתוחה הוא נכנס וביצע את האונס.

יהודה וילק: זה לא אומר שאם הדלת היתה נעולה הוא לא היה מבצע את האונס במקום אחר.

יהודה וילק: וכן אותה נערה שבאישון לילה עולה לטרמפ.

יהודה וילק: כלומר גם באמצעים בסיסיים ניתן לצמצם את מספר המקרים.

יהודה וילק: בנושא צו איסור פרסום, אנחנו מפרסמים.

יהודה וילק: מצד שני, במקרים מאוד נקודתיים, כשיש משמעות מבצעית לעובדה שבמקום הזה היה אונס, ויותר חשוב - שאנחנו יודעים על האונס, אנחנו פונים לבית-משפט.

יהודה וילק: לנו אין סמכות להוציא צו איסור פרסום.

יהודה וילק: באים לשופט ומסבירים ומנמקים לו מדוע אנחנו מבקשים צו איסור פרסום.

יהודה וילק: בעניין קיומו של צו האיסור אנחנו מוציאים הודעה לכל אמצעי התקשורת.

יהודה וילק: כל כתב או כל אזרח שחושב שהשופט טעה בזה שהוא נעתר לבקשה שלנו להוצאת צו איסור פרסום, פתוחה לו הדרך לערער בבית-המשפט על ההחלטה.

דוד אזולאי: אבל רק אחרי 24 שעות הציבור יכול להגיש את הערעור הזה.

יהודה וילק: אנחנו מדברים על מקרים בודדים.

יהודה וילק: לדוגמה, בכל הסיפור של האנס הסדרתי ביקשנו צו איסור פרסום על שני מקרים מאזור אחד ועל עוד מקרה באזור אחר, בגלל פעילות מבצעית שלנו.

יהודה וילק: יותר מזה, להערכתנו הפרסום לא הקל עלינו בפעילות המבצעית.

יהודה וילק: ופה האיזון העדין בין זכות הציבור לדעת, שאין עליה ויכוח, לבין הצורך שלנו במקרים מסוימים למצות עד תום את החובה שלנו.

יהודה וילק: בשביל זה יש שופט בישראל ויש ערכאות.

יהודה וילק: החוק היום מאוד מצמצם את האפשרות לבקש צווי איסור פרסום.

יהודה וילק: אנחנו ננהג בנושא הזה במשורה, רק באותם מקרים שבאמת ובתמים נחשוב שיש בהם פגיעה משמעותית.

יהודה וילק: לנושא של שנת 2000.

יהודה וילק: כפי שאמר השר, ההחלטות התקבלו, אבל הן לא מומשו.

יהודה וילק: אנחנו חוששים.

יהודה וילק: תיירות זאת ברכה, תיירות זאת פרנסה, אבל תיירות גם יכולה להיות קללה למדינה אם התייר שבא לכאן ומשלם במיטב כספו לא מקבל את התנאים המינימליים בשדה התעופה, בדרך, בכנסיית הקבר, בכנסיית הבשורה, בסובב כנרת.

יהודה וילק: אי-אפשר להגדיל את כנסיית הבשורה, אי-אפשר להגדיל את כנסיית הקבר ואי-אפשר להגדיל את רחבת הכותל ואת כמות האנשים שצריך לבדוק בכניסה להר הבית בשעות הביקור, בגלל האיזון בין שעות התפילה לשעות הביקור.

יהודה וילק: אי-אפשר להרחיב את הכבישים לשמונה נתיבים.

יהודה וילק: שוטרים בשוליים יכולים לפתוח פקקים, לווסת תנועה, לתת בטחון ולמנוע אסונות.

יהודה וילק: אנחנו כבר בדקה ה90-, יכול מאוד להיות שעברנו אותה.

יהודה וילק: מה שאנחנו עשינו, למרות שלא קיבלנו את התוספת, במקומות קריטיים הוספנו.

יהודה וילק: הוספנו בנצרת.

יהודה וילק: בתחנת נצרת היו 78 תקנים, הוספנו לה 33 תקנים לתנועה ולסיור.

יהודה וילק: בירושלים בגת שמנים, בויאה דלרוזה, בכנסיית הקבר, במקומות האלה אנחנו במשורה.

יהודה וילק: אנחנו מקימים עכשיו משטרת תיירות בטבריה ובאילת, חיבור בין הרשות לבין המשטרה.

יהודה וילק: זה טיפה בים.

יהודה וילק: הגשנו תוכניות מפורטות, ועדות השרים אישרו לנו, אני מקווה שנקבל.

יהודה וילק: ככל שנקבל יותר, תהיה רמת שירות יותר טובה לתיירים.

יהודה וילק: אם לא ניערך, אותם תיירים שיכולים להיות שגרירי רצון טוב ולהביא עוד תיירים, יעשו את ההיפך.

יהודה וילק: יש גם לזכור שאנחנו מדברים על ביקור האפיפיור אני מקווה בחודש מרץ 2000.

יהודה וילק: ביקור האפיפיור בכל המקומות הביא ברכה.

יהודה וילק: הוא אמור לבקר בנצרת, בירושלים ובבית-לחם במשך שלושה ימים.

יהודה וילק: בנושא באג 2000 די גמרנו את ההיערכות של המשטרה ועשינו כבר תרגיל.

יהודה וילק: אני מעריך שמשטרת ישראל כמשטרה תהיה ערוכה בנושא באג 2000.

יהודה וילק: כמובן שאנחנו נצטרך להיות ערוכים לקראת ה31- בדצמבר 1999 בכל האחריות שלנו בנושאים אחרים.

יהודה וילק: בעניין אסון המוני או רעידת אדמה.

יהודה וילק: אנחנו עובדים בעבודת מטה מסודרת עם פיקוד העורף.

יהודה וילק: אסון המוני יכול לקרות לא רק ברעידת אדמה, אלא בכל מיני תרחישים אחרים.

יהודה וילק: אסון בסדר גודל כמו שהיה בטורקיה הוא אסון שכדי לטפל בו חייבים לקחת את כל המשאבים של כל המדינה.

יהודה וילק: אנחנו כמשטרה נותנים את הטיפול הראשוני.

יהודה וילק: אם האסון הוא בסדר גודל כזה שמשטרת ישראל יכולה לטפל בו, משטרת ישראל מטפלת בו.

יהודה וילק: אם יש פה עליית מדרגה, נעשית העברה מסודרת של אחריות לפיקוד העורף, ומשטרת ישראל משתלבת עם פיקוד העורף.

יהודה וילק: אנחנו מתרגלים את זה, אנחנו עושים על זה עבודת מטה לאורך זמן.

יהודה וילק: לדאבוני אנחנו גם מדינה שלא פעם עומדת, בהיקפים הרבה יותר קטנים, בתחומים אחרים, בפני ארועים כאלה.

יהודה וילק: אבל אם אני לוקח את הגודל של טורקיה מול ממדי האסון ועושה על זה הקרנה לכל מדינה אחרת, מדינות עשירות וגדולות מטורקיה להערכתי יתקשו להתמודד.

ראובן ריבלין: אתם טיפלתם בדוח מבקר המדינה 44 בנושא הזה?

יהודה וילק: אני לא יודע מה זה 44.

ראובן ריבלין: היה עכשיו דיון בוועדה לביקורת המדינה בנושא רעידת האדמה.

גדעון עזרא: חבל לדבר עכשיו על רעידת האדמה, לנו יש רעידות אדמה כל יום.

יהודה וילק: לדאבוני אנחנו לפעמים מוצאים את עצמנו, בעיקר בנושא של סדר ציבורי, בעימות מול חברי-כנסת.

יהודה וילק: אל לנו כמשטרה להתעמת עם נבחרי ציבור, אין ויכוח על זה בכלל.

יהודה וילק: אנחנו גם עובדים בשילוב ידיים, והמודל של טייבה הוא מודל מצוין.

יהודה וילק: היתה לנו בעיה קשה מאוד של ארבעת מקרי הרצח בתקופה קצרה, שזה בעצם סכסוך שהתחיל בשנת 1993 ונרגע, ולפתע פתאום, בלי שאף אחד צפה אותו, הבנו שיש בעיה כשעמדנו מול המת הראשון.

יהודה וילק: ואז רואים טיפול מערכתי של ראש עיר, של נבחרי ציבור ושל משטרה, שבמקום לחפש מי אשם ומי לא, בודקים איך ביחד בשילוב כוחות יכולים לסייע.

יהודה וילק: השקענו הרבה מאוד כוחות בטייבה, גם בפיענוח, גם בטיפול בנושאים אחרים כמו ועדת הסולחה.

יהודה וילק: המשקל הציבורי של חברי-הכנסת ונבחרי הציבור האחרים נראה כרגע טוב.

יהודה וילק: אנחנו מבחינתנו נמשיך להשקיע בטייבה ונעשה.

יהודה וילק: אבל על הדוגמה הטובה הזאת אפשר להביא עשרים דוגמאות לא טובות.

יהודה וילק: יש שתי דרכים בחיים, ללכת ולנבור ולחפש בעיות, או לראות איך פועלים מודלים טובים.

יהודה וילק: אני מזמין את הכנסת לבקר בכפר מנדא, בטייבה, בקלנסואה, בכפר קנא, ולראות מה המשמעות של הכנסת השוטר הקהילתי לעבודה עם העיר או הרשות המקומית במגזר הערבי.

יהודה וילק: פתאום רואים משטרה מפן אחר שלא היה.

יהודה וילק: רק לפני חודש הייתי בכפר מנדא, זה עולם אחר ויש פוטנציאל.

יהודה וילק: משטרה לא יכולה לעבוד בחלל ריק.

יהודה וילק: בעניין בני הזוג בר.

יהודה וילק: התוצאה היא לא טובה, ואני מבדיל פה בין הפן המשטרתי לפן התקשורתי.

יהודה וילק: משטרה לא חוקרת במחשכים.

יהודה וילק: היום על סדר היום יש ועדת וינוגרד, שאני מקווה שתקבע את הכללים בנושא הפרסום.

יהודה וילק: להזכירכם, עד לפני כמה שנים היה הסכם ג'נטלמני בין מועצת העתונות לבין הציבוריות הישראלית, שאדם שלא הובא בפני שופט לא מפרסמים את שמו.

יהודה וילק: אלה היו כללי המשחק עד לפני ארבע-חמש שנים.

יהודה וילק: בעידן התקשורת המודרנית, בעידן התקשורת הרב-ערוצית, ההסדר הזה לא החזיק מים.

יהודה וילק: בני הזוג בר לא הובאו בפני שופט, הם גם לא נעצרו כי גם אין סמכות מעצר.

יהודה וילק: הלכו אליהם הביתה לגבות את עדותם, ובעקבות זה אדון בר בא להיחקר והשתחרר.

יהודה וילק: היו תקלות בחקירה הזאת, אנחנו נקיים עוד השבוע דיון עם השר ונוציא הודעה מסודרת, לא נסתיר דבר.

יהודה וילק: תנו לנו למצות את ההליך.

יהודה וילק: ועדת וינוגרד היום בודקת את אותם כללים.

יהודה וילק: לי כמפכ"ל המשטרה אין כל בעיה עם כך ששמו של חשוד לא יפורסם עד אשר הוא יורשע בדין.

יהודה וילק: מבחינתי, אם אתם תחליטו לקבוע בחוק ששמו של אדם יפורסם רק אחרי שהוא יורשע בערכאה הראשונה, למשטרת ישראל אין עם כך בעיה.

יהודה וילק: להערכתי בחברה דמוקרטית זה לא יחזיק.

יהודה וילק: הרף צריך להיות בין זה לזה, ומי שצריך לקבוע את הרף זאת אולי הכנסת או ועדה ציבורית כמו ועדת וינוגרד.

יהודה וילק: לנו אין כל ערך מוסף לכך ששמות של חשודים, בוודאי לא שמות של חשודים שלא מובאים בפני שופט, יפורסמו.

יהודה וילק: היום כללי המשחק הם אפורים, הם לא מוגדרים.

יהודה וילק: בהזדמנות אחרת אמר השר, שהוא מציע שאת הכללים שקובעת ועדת וינוגרד היא תרחיב על שאר המקרים.

יהודה וילק: מקובל עלי, אבל יכול מאוד להיות שהכנסת צריכה לקבוע את הכללים, אולי ועדת החוקה, חוק ומשפט.

יהודה וילק: מי שחושב שניתן לקבוע את הכללים האלה לא בתהליך של חקיקה טועה.

יהודה וילק: במדינה שגם צו איסור של בית-משפט הוא לא קדוש, אם זה לא יהיה בחקיקה זה לא יחזיק מים.

דוד אזולאי: לא היתה התייחסות לעניין מעצרי השווא בתנאים קשים, על רמת השוטרים ועל רכישת נשק רב על-ידי האזרחים כתוצאה מחוסר בטחון.

דוד אזולאי: אני אאפשר לחברי-הכנסת לשאול את שאלותיהם, ואבקש את ההתייחסות שלך לנקודות האלה.

דוד אזולאי: עניין נוסף שיש להתייחס אליו הוא אותן כתות נוצריות האמורות להגיע לארץ לקראת שנת 2000 ולעשות מעשי התאבדות או מעשי חבלה.

יהודה וילק: בנושא האחרון לא ניתן לדון בישיבה פתוחה.

סאלח טריף: אני רוצה לברך תחילה את השר בן-עמי.

סאלח טריף: רציתי אותך כשר אחר, אבל אני שמח שאתה פה עם כל הרגישות והפתיחות שיש לך ועם כל הרגישות החברתית, שיכולה להיות לעזר במשטרה.

סאלח טריף: אני גם רוצה לברך אותך על ההצהרה שלך, שאתה לא מתכוון להיות מפקד או מנהל של המשטרה, אלא יותר נציג הציבור בתוך משטרת ישראל.

סאלח טריף: העניין הזה מאוד מתאים לנו כאן כוועדת הפנים.

סאלח טריף: היו לנו לא מעט עימותים כאשר אני ישבתי בוועדה הזאת כיושב-ראש ושר אחר ישב כאן במקומך, על רקע זה שהיתה רגישות על כך שאנחנו יכולים לבקר את המשטרה.

סאלח טריף: זה בעצם תפקידנו הציבורי.

סאלח טריף: אנחנו באמת צריכים להגן על המשטרה, אבל אנחנו רוצים משטרה חזקה, אדוני המפכ"ל.

סאלח טריף: אני גם שמח לשמוע ממך על נושא טיפול בנושאים מסוימים כמו ההתייעלות וכוח האדם.

סאלח טריף: מאוד בירכנו כאשר התחלת את תפקידך, ואני חושב שהיום המשטרה במצב שהיא צריכה לתת תשובות ופחות הסברים.

סאלח טריף: ההסברים, לדאבוני הרב, ניתנים מדי יום בתקופה האחרונה, וזה נראה ונשמע רע.

סאלח טריף: נשאלת השאלה מה המידה שבה הציבור חש בטחון ומה המידה שבה הציבור חש שיש משטרה שמגנה עליו.

סאלח טריף: והתשובה היא עגומה, היא לא טובה.

סאלח טריף: אין אמון גדול של הציבור היום שיש משטרה שמגנה עליו, ולכן האלימות.

סאלח טריף: אנחנו מדברים על עלייה של 30% ו50%-, זאת כבר לא עלייה , זאת קפיצה איומה וקשה שצריך לתת לה מענה, ואני מסכים לבקשת השר שהממשלה צריכה לגבות את המשטרה.

סאלח טריף: אבל אני יודע שבשנים האחרונות המשטרה רק גדלה וגדלה, ונשאלת השאלה, אדוני המפכ"ל, עד כמה המשטרה גם מתמקצעת.

סאלח טריף: כמה היא מכשירה את עצמה להתמודדות עם האתגרים החדשים הקשים.

סאלח טריף: אני מודה ומתוודה, לא קל למשטרה בימינו.

סאלח טריף: לא קל למשטרת ישראל במצב שיש בו קליטת עלייה בממדים גדולים מחברה שונה, עם סקטורים שונים, אבל בשביל זה המשטרה גדלה והיא היתה צריכה לתת מענה.

סאלח טריף: האלימות במשפחה גואה, הגנבות.

סאלח טריף: למה אי אפשר להקים צוותים מיוחדים ולטפל בנושאים מסוימים אד-הוק?

סאלח טריף: הרי למשל בעניין האנס הסדרתי, ברגע שישימו עליו יד, הנושא גם ירתיע אחרים.

סאלח טריף: ביישובי הקטן בן 5000 התושבים מעולם לא היה חשש להשאיר דלת פתוחה.

סאלח טריף: חזרתי מחוץ לארץ ושמעתי שחמישה בתים נפרצו, ויודעים מי הפורצים, ולמשטרה אין תשובה.

סאלח טריף: המשטרה לא כל-כך אשמה, כי היא מגיעה עם המקרה לבית-משפט ובית-המשפט משחרר.

סאלח טריף: נשאלת השאלה עד כמה יש שיתוף פעולה בין מערכות המשפט למערכות המשטרה ואכיפת החוק.

סאלח טריף: כמה אפשר להגיע לתיאום, כדי שלא יעשו צחוק מהעבודה.

סאלח טריף: אני מבין את התסכול של שוטרים, שהם תופשים מישהו ואחרי יומיים הוא משתחרר.

יהודה וילק: בתחום המעצרים חוקקה הכנסת.

סאלח טריף: זה לא שעוד יום נוסף היה עוזר.

סאלח טריף: אני חושב שהיום יש פחות בעיות בטחון, אם אנחנו משווים את זה לתקופה קודמת.

סאלח טריף: לכן אני שואל למה לא לוותר על משמר הגבול, שיפסיק להעמיס על המשטרה, כך שהמשטרה תהיה מקצועית לטיפול בבעיות האקוטיות שהן יותר קשות היום, כמו תאונות הדרכים.

סאלח טריף: אם היה פיגוע והיה קורה מה שקרה בתאונות האחרונות זה היה נורא וקשה, כל המדינה היתה רועשת.

סאלח טריף: לכן אסור לזלזל בזה, צריך כאן טיפול מערכתי.

סאלח טריף: בנושא גנבות הרכב, פעם היתה חובה לאזעקה ברכב, עכשיו מחייבים גם איתורן.

סאלח טריף: כשאני נכנס עם האיתורן לתוך ביתי, הוא לא עובד.

סאלח טריף: אני שואל למה מאשרים דברים שמהווים עומס על הציבור, ואחר-כך גם הם לא יעילים.

דוד אזולאי: מה זה נוגע למשטרה אם האיתורן תקין או לא?

סאלח טריף: צריך להסדיר את זה.

סאלח טריף: אני רוצה לברך את השר בעניין גישתו השונה כלפי המגזר הערבי.

סאלח טריף: חשוב מאוד שהאזרח הערבי ירגיש שהמשטרה מגנה עליו, שהיא גם שלו ובעדו ולא רק נגדו.

סאלח טריף: היו תחושות קשות בשנתיים האחרונות של פעילות מאוד קשה באזורים מסוימים שהופעלה יד קשה ואלימה, שלא לצורך לפעמים, ואני נוכחתי במקרים כאלה.

סאלח טריף: המשטרה צריכה להראות יד קשה כלפי כל האזרחים כשצריך, אבל היא צריכה להיות של כל האזרחים, גם אם הם ערבים.

סאלח טריף: בעניין הזה חשוב שיתוף הפעולה, משום שלדאבוני המשטרה לפעמים יודעת שיש כלי נשק ביישובים מסוימים, יש הרבה מאגרים, ולא מחסלים את הדברים שצריך לחסל כדי לשמור על האזרח, כדי שלא יהיו בעיות שאחר כך הם צריכים להזעיק גדודים ומרחבים כדי לנסות להשליט סדר.

מוחמד כנעאן: אדוני היושב-ראש, אני מצטרף לברכות לשר לבטחון פנים לתפקידו החדש.

מוחמד כנעאן: אני, כמו אחרים, ציפיתי שהוא יהיה בתפקיד אחר, אבל ראש-הממשלה הוא שממנה שרים.

מוחמד כנעאן: מנקודת הראות שלי לגבי המגזר הערבי, גם בתפקיד הזה הגיע הזמן שיהיה שר כמו שלמה בן-עמי, על-מנת לשפר את התדמית של המגזר הערבי, כתוצאה מהתנהגותם של שרים קודמים ושל מפכ"לים קודמים כלפי הנהגת הציבור הערבי.

מוחמד כנעאן: לפעמים מפקדים ושוטרים בשטח לא מבדילים בין אדם שהוא נבחר ציבור, אם זה ראש עיר או חבר-כנסת, לבין סתם מפגינים בנושא כלשהו.

מוחמד כנעאן: בנושא הנשק הלא חוקי, לפני כחודש שלחתי מכתב לכבוד השר ולא קיבלתי עדיין תשובה.

מוחמד כנעאן: יש היום המון נשק לא חוקי במגזר הערבי, שמשתמשים בו במקומות הלא נכונים ובזמנים הלא נכונים.

יהודה וילק: נהרגים אנשים.

מוחמד כנעאן: אם זה בחתונות, שנהרגו כמה אנשים במקרים כאלה, ואם מה שהתרחש בכפר קנא, בכפר מנדא ובמקומות אחרים בארץ.

מוחמד כנעאן: אני מקווה שהשקט הנוכחי בטייבה יימשך, אבל זה תלוי במעקב המשטרה והפיקוח המשטרתי.

יהודה וילק: לא רק המשטרה.

מוחמד כנעאן: צריך שילוב בין ההנהגה המקומית לבין המשטרה.

מוחמד כנעאן: לכן אדוני השר, אני מבקש שהמשטרה אכן תעשה סוף סוף משהו בנושא הזה, שהוא לא מדאיג רק את האוכלוסיה הערבית.

מוחמד כנעאן: נושא אחר הוא האסירים הבטחוניים.

מוחמד כנעאן: המשרד לבטחון הפנים צריך לתת את הדעת לנושא הזה, כמו משרד המשפטים והממשלה באופן כללי.

מוחמד כנעאן: מאחר שאנחנו יושבים עם השר לבטחון פנים, אני מבקש ממנו התייחסות בנושא הזה.

מוחמד כנעאן: אותם אנשים שנשלחו על-ידי אותם מנהיגים שמנהלים משא ומתן היום עם ממשלת ישראל, היום עדיין נמצאים בבתי-סוהר.

מוחמד כנעאן: אני מדבר במיוחד על אזרחי מדינת-ישראל, שבזמנים מסוימים נשלחו על-ידי אותם גורמים שמנהלים היום משא ומתן.

מוחמד כנעאן: האנשים האלה נמצאים בתנאים לא תנאים.

מוחמד כנעאן: ביקרתי במקומות האלה ויש בעיה עם הלימוד של אותם אסירים, השימוש בספריה, השימוש בטלפונים למשפחה, חופשות וכל יתר התנאים הבסיסיים והאנושיים לאותו אסיר.

מוחמד כנעאן: יש גם בעיה עם ביקורים של חברי-כנסת את אותם האסירים.

מוחמד כנעאן: אני לא מדבר על ביקור פרטני עם כל אסיר בנפרד, אלא על מפגש עם קבוצת אסירים.

מוחמד כנעאן: הזמן של חבר-הכנסת הוא יקר, יש לו הרבה עבודה, מדוע שהוא לא יישב ביחד עם האסירים לשמוע את הבעיות שלהם?

מוחמד כנעאן: בנושא מגרשי הכדורגל אני מבקש להתייחס ספציפית למגזר הערבי.

מוחמד כנעאן: מצב המגרשים הוא קשה מאוד.

מוחמד כנעאן: המשטרה מחליטה על סגירת מגרש, בשעה שברשויות יש בעיה כלכלית וחוסר תקציב לגבי אותם המגרשים.

מוחמד כנעאן: אני מבקש שתהיה התחשבות בנושא הזה.

דוד אזולאי: אבל אחר-כך כאשר קורה משהו באים בטענות למשטרה.

ראובן ריבלין: זה המקום היחידי שלא מחללים בו שבת.

מוחמד כנעאן: יש דברים שהם חיוניים מאוד, אבל יש דברים שהמשטרה יכולה להתחשב בתנאי המקום.

אחמד טיבי: אני רוצה לפתוח בדברים שאמר פרופסור בן-עמי לגבי היחס בין המשטרה לקהילה, ובעיקר לדבר על התדמית השלילית שיש למשטרה במגזר הערבי באופן היסטורי והכיוון החיובי שמנסה השר לעשות בתחום הזה.

אחמד טיבי: בעבר היה קשה בחברה הערבית לקלוט שוטר או להסכים לפתוח תחנת משטרה בכפר ערבי, בגלל סטריאוטיפים ובגלל יחס של חוסר אמינות בין המשטרה לאוכלוסיה המקומית.

אחמד טיבי: לאחרונה היחס הזה השתנה, כמעט התהפך.

אחמד טיבי: ראשי מועצות פונים אליכם ומבקשים יותר נוכחות משטרתית, יותר שיתוף פעולה קהילתי עם המשטרה ולפתוח תחנות קהילתיות.

יהודה וילק: והם מתנדבים לעזור לנו, קרוב לאלף מתנדבים.

אחמד טיבי: לכן אני אומר, שזאת בדיוק הנקודה שבה צריך לנצל את הרצון ההדדי שעליו דיבר השר, על-מנת לבנות מערכת יחסים אחרת.

אחמד טיבי: אני לא מדבר על יחסי אהבה, אבל לא צריכים להיות יחסי שנאה, צריכים להיות יחסי משטרה-קהילה קונסטרוקטיביים.

אחמד טיבי: אני לא יכול שלא להתייחס לאישיותו של השר.

אחמד טיבי: כאשר הוא נכנס לתפקיד זה השרה רצון ואווירה בקרב המגזר הערבי שהמצב ישתנה.

אחמד טיבי: אני מקווה שהפיקוד הבכיר של המשטרה יסייע בידי השר לשנות את התדמית ולשנות מהותית את הקשר בין המשטרה לאזרח.

אחמד טיבי: נתתם את הדוגמה של טייבה.

אחמד טיבי: ראיתם איך נבחרי ציבור בטייבה פנו אליכם, רצו בשיתוף פעולה, רצו בנוכחות מוגברת של המשטרה ברחובות טייבה.

אחמד טיבי: ביקשנו ממפכ"ל המשטרה ומהשר יותר נוכחות משטרתית וכן טיפול בפשיעה.

אחמד טיבי: כאשר חשבנו ביחד שצריך ליזום ועדת סולחה ארצית ומקומית, עשינו זאת.

אחמד טיבי: גם ראש העיר, גם אנוכי וגם אחרים.

אחמד טיבי: כאשר אנחנו נאלצים למתוח ביקורת על המשטרה אנחנו עושים זאת, אבל כשצריך לומר מילים טובות - חובתנו לומר אותן.

אחמד טיבי: בטייבה בשבועות האחרונים מגיעה לכם מילה טובה.

אחמד טיבי: כשם שאני לא יכול להבין למה בכפר יסיף כאשר אדם ירה בחברו בגלל פח אשפה, נפצעו שמונה שוטרים.

אחמד טיבי: זה נשגב מבינתי.

יהודה וילק: בגלל כל הדברים ההיסטוריים.

אחמד טיבי: לכן גם אתם וגם נבחרי הציבור הערבי, ובעיקר השינוי המהותי בשטח שנדרש מכם, יכול לפתור את הסטריאוטיפים האלה.

אחמד טיבי: נקודה שנייה, שהשר התייחס אליה בשבועות האחרונים, היא המדיניות לגבי הריסת בתים במגזר הערבי.

אחמד טיבי: יש החלטות בית-משפט, לא אתם מחליטים בנושא הזה.

אחמד טיבי: אבל יש שיקול דעת של המשטרה.

אחמד טיבי: אני מקווה שאתה לא חולק על דעתו של השר, והשר לא חולק על דעתך בנושא הזה, שלא תמיד צריך להיכנס עם הראש בקיר.

אחמד טיבי: נתקלתי בשבועות האחרונים בבעיה חדשה שלא ידעתי עליה.

אחמד טיבי: מתברר שבאזור הקו הירוק יש מדיניות חדשה של חלק מפיקוד המשטרה, של חפירת תעלות על-מנת לטפל בגניבת מכוניות.

אחמד טיבי: פנו אלי מאות תושבים מאזור בית-חנינא, שפתאום חפרו כביש גישה באזור שיש בו הבנק הבין-לאומי, נציגות נורבגיה, וגם הבית של משפחת טיבי.

אחמד טיבי: פניתי לאהוד אולמרט, והוא בדק את העניין ואמר שזה קשור למשטרה.

אחמד טיבי: בכל זאת פניתי גם למינהל האזרחי, והשיבו לי שזה לא הם.

אחמד טיבי: פניתי למחוז ש"י, והם שלחו לי מכתב: "גורמי מחוז ש"י הבכירים ביקשו לציין עוד ששיטת 'חפירת תעלות למניעת גנבות כלי רכב' אינה נהוגה במחוז".

אחמד טיבי: הגעתי למחוז ירושלים, דיברתי עם ניצב יצחקי, הוא יצא לשטח ואמר שזה מחוז ירושלים וזאת שיטה מקצועית שלהם לטפל בגנבת מכוניות.

אחמד טיבי: חופרים שלושה מטרים מתחת לאדמה, הורסים את הצנרת, את החשמל, עושים עונש קולקטיבי על אנשים מסוימים.

אחמד טיבי: אני רוצה שתגידו לי אם כאשר באשקלון יש נתיב של גנבת מכוניות אתם חופרים את הכביש ומענישים את הסביבה.

אחמד טיבי: זה בלתי אנושי, זה לא צודק.

ראובן ריבלין: זה שייך לשטח המוניציפלי של ירושלים?

אחמד טיבי: זה בקו התפר פנימה, מחוץ לקו הירוק.

אחמד טיבי: אדוני השר, אני מבקש להורות על הפסקת הענישה הקולקטיבית הזאת, ואיפה שיש תעלה להחזיר את הכביש.

אחמד טיבי: לגבי משמר הגבול, זה נושא שצריך להפריע לכם ולהפריע לכולנו.

אחמד טיבי: יש תדמית קשה של משמר הגבול, וחלק מהאנשים פה מכירים את זה על בשרם.

אחמד טיבי: נדרשת כאן השקעה של מאמץ יתר לשנות את היחס הכמעט בלתי הומאני של שוטרי משמר הגבול לאזרחים.

אחמד טיבי: דרוש טיפול שורשי בנושא משמר הגבול, זאת בעיה אקוטית קשה שמפריעה לכולנו.

עסאם מח'ול: אני רוצה לברך את השר, ובעיקר אני רוצה לברך את המשטרה שנפל בחלקה בתקופה כה רגישה לקבל שר כזה.

עסאם מח'ול: אני מצטרף לכל מה שאמרו אחרים בעניין הרגישות החברתית והרגישות האנושית שלו, והגישה הייחודית לתפקידה האזרחי של המשטרה ולתפקידה כמשטרה של כולם, באווירה שהכל בו נעשה יותר מליטריסטי.

עסאם מח'ול: אני חושב שזאת תהיה ההזדמנות שהמשטרה אכן תשנה את התדמית שלה בפני הציבור הרחב, לרבות הציבור הערבי מקרב אזרחי מדינת-ישראל.

עסאם מח'ול: לא במקרה שאלתי את השאלה שלי על משטרה לאומית.

עסאם מח'ול: אני יודע עברית, אבל התכוונתי להפנות את תשומת הלב לכך, שהמשטרה נתפשה עד עכשיו אצל המיעוט הלאומי הערבי במדינה כמשטרה לאומית שמתייחסת אליהם כמשהו שלא שייך ללאום, הם ה"אחר".

עסאם מח'ול: זה היה היחס שאפיין את היחסים בין משטרת ישראל לבין האוכלוסיה הערבית, אפילו בשיח לאורך כל השנים.

עסאם מח'ול: טוב שאנחנו עומדים בנקודה שהיא לא רק במקרה שיש שר כזה ויש רצון כזה, שאנחנו שומעים עליו היום במשטרה, אלא אנחנו עומדים במחצית השנייה של המאה של מדינת ישראל, וזה מחייב גישה אחרת והתייחסות אחרת.

עסאם מח'ול: אני לא רוצה להיסחף בכיוון הזה, אבל אני חושב שזאת הנקודה.

עסאם מח'ול: ואם בצל החשיבה הזאת נתחיל לחשוב אחרת, אנחנו נוכל לתרום תרומה גדולה לכל האווירה בארץ.

יהודה וילק: לזה דרושים שני הצדדים.

עסאם מח'ול: נכון, ואני לא מסכים איתך בחלוקת האחריות בארועים שבהם היתה התנגשות בין המשטרה לבין נציגי הציבור, כי לדעתי גם מנסיון אישי, כאשר המשטרה הגיעה למוקדי ארוע, ראיתי בעיניים שהארוע הזה יסתיים במכות ובפגיעה בנבחרי ציבור, ובארוע אחר המשטרה תשתף פעולה עם הנהגת הציבור ותשתף אותה בפתרון הבעיות.

עסאם מח'ול: זה מאוד תלוי איזו גישה ישנה, וזה מה שעושה את השינוי.

עסאם מח'ול: חבר-הכנסת אזולאי דיבר בפתח הישיבה על הגישה החדשה בירושלים, בטיפול בהפגנות וכיוצא בזה.

עסאם מח'ול: מה שחשוב הוא אם המשטרה אכן מנסה למצוא אפשרויות אחרות, או שהיא תופשת את החוק ומוצאת בזה הזדמנות לפעולה.

יהודה וילק: האם היית בצומת יובלים בהפגנה בסכנין?

עסאם מח'ול: כן.

יהודה וילק: אני יכול לתת לך עוד דוגמאות.

עסאם מח'ול: ראיתי את התגובה שלך עכשיו לעניין הריסת הבתים בשאלה האם המשטרה אכן יכולה לעשות שיקול דעת או לא.

יהודה וילק: אני אסביר את העניין הזה.

עסאם מח'ול: אנחנו אנשים שמבינים מה שקורה כל אחד מהזווית שלו.

עסאם מח'ול: נוצר מצב שיש כוחות שנמצאים בשלטון.

עסאם מח'ול: הם אולי לא בממשלה, הם לא מתחלפים עם הממשלה, והם מנסים למצוא כל זמן שאפשר לעשות צעדים שעולים בקנה אחד עם הגישות שלהם ועושים אותם.

עסאם מח'ול: אין כל הצדקה שבעולם, ששני הבתים שנהרסו בכפר וולז'א על יד ירושלים ייהרסו כאשר הנושא עומד וסוגיית הריסת הבתים עלתה במליאת הכנסת ובוועדת הפנים ובמסגרות אחרות, ויש בקשה אחת - שיתנו מרווח נשימה עד שנדון ונגיע למסקנה.

עסאם מח'ול: ייתכן שיש אפשרות לשתף פעולה עם הנהגת הציבור, כדי לא להרוס בתים.

עסאם מח'ול: הריסת בית היא לא דבר שאפשר לעשות אותו היום ומחר להחליט שזאת היתה טעות.

עסאם מח'ול: אם טעית, הרסת חיים של משפחות.

עסאם מח'ול: לא מזיק למשטרה ולמשרד לבטחון הפנים שיירגעו, יספרו עד עשר, ידברו עם הנהגת הציבור ויבדקו אם יש פתרון יותר טוב.

עסאם מח'ול: אני חושב שכך נגרום להרגשה טובה יותר של האוכלוסיה הערבית.

עסאם מח'ול: הייתי בכלא אשקלון, ומישהו שם שבת רעב כי הוא רוצה לדבר טלפונית עם אשתו, ששוכבת במצב קשה בבית-החולים.

עסאם מח'ול: אני מדבר על אסירים אזרחי מדינת-ישראל.

אחמד טיבי: הוא לא קרוב משפחה של עמי פופר?

אחמד טיבי: אם הוא היה קרוב משפחה שלו, הוא היה מקבל.

עסאם מח'ול: או שמתייחסים אליהם כאסירים פלסטיניים שהם חלק מהמשא ומתן, ואז הם זכאים לשחרור, או שמתייחסים אליהם כתושבי ישראל, ואז הם צריכים לקבל אותם תנאי כליאה שזוכים להם אזרחי מדינת ישראל כמו עמי פופר.

ראובן ריבלין: לא עמי פופר ישוחרר ולא כל רוצח אחר.

עסאם מח'ול: כולל מפגש עם משפחה ללא רשת, כולל הבקשה שלהם להעביר אותם לכלא צפוני כדי שיהיו קרובים יותר למשפחה שלהם, כולל האפשרות לבקר את המשפחה או לטלפן כאשר מישהו נפטר במשפחה.

עסאם מח'ול: אלה אנשים שהיום מקדישים את מירב זמנם בלמידה באוניברסיטה.

עסאם מח'ול: אנחנו מדברים על אנשים שיש להם רצון לחיות את העתיד, לא רק לחיות בעבר הלא טוב.

עסאם מח'ול: אני לא מקבל את מה שהם עשו, אבל אני חושב שמגיע להם יחס אחר.

איוב קרא: ראשית אני מברך את המפכ"ל ואת השר ואת חברי הוועדה.

איוב קרא: אני רוצה לשלוח מכאן ברכה למפקד מרחב הגליל והמחוז הצפוני, שדחף אותנו להגיע לסולחה בבית ז'אן לפני כמה ימים.

איוב קרא: הצלחנו לעשות סולחה ביניהם, וזה דבר מאוד יפה מצידם.

דוד אזולאי: נאמרות גם מילים טובות על המשטרה.

יהודה וילק: אבל המילים הטובות נאמרות בשקט.

איוב קרא: בכפרים שלנו יש תופעה חדשה.

איוב קרא: בניגוד לנתונים שהציג המפכ"ל, שבשנת 1999 יש ירידה בפשיעה, ההרגשה שלי היא שיש עלייה דראסטית בנושא הפשיעה באתרים השונים, כמו רציחות, אונס, דברים שלא היו מעולם.

איוב קרא: ואם באופן כללי בישראל יש ירידה, אני חושב שהעלייה באה במגזר הערבי, שהוא מאוד רגיש לדברים האלה שלא היו בו בעבר.

איוב קרא: לדעתי אחת הסיבות המרכזיות לכך היא, שאין אלטרנטיבות כמו בערים השונות למרכזי ספורט, לפעילות אחרי שעות העבודה או אחרי הלימודים, ולכן המשטרה צריכה לתת את הדעת להקמת פרויקטים חינוכיים ומרכזי ספורט.

איוב קרא: זה דבר שיכול להקטין ואפילו למזער את הפעילות הזאת.

איוב קרא: אני חושב שהמפכ"ל והשר לבטחון פנים צריכים לתת את הדעת על כך, שאם רוצח או סוחר סמים או מי שפוגע בבטחון יושב הרבה שנים בבית-הסוהר, צריך למצוא את האנשים שירתיעו את העבריינים מלחזור על עברות כאלה.

איוב קרא: לא פעם מוצאים את עצמם חברים ששרתו בצה"ל שהם יכולים להיות במערך המילואים, אבל לשבת על מגדל בשרות בתי-הסוהר אין להם תקן.

איוב קרא: אם הוא לא מתאים, איך הוא יכול לשבת על מגדל בבסיס צבאי, ובכלא דמון הוא לא יכול לשבת על מגדל?

איוב קרא: אי אפשר להעלות על הדעת דבר כזה.

איוב קרא: אנשים ששרתו שלוש שנים בצה"ל לא צריך לפסול אותם משרות בתי הסוהר.

איוב קרא: ציפיתי שחברי-הכנסת הערבים יעלו את בעיית השמירה על בתי הספר במגזר הערבי.

איוב קרא: יש כאן אפליה אמיתית שיש שמירה במגזר היהודי, ובמגזר הערבי אין שמירה.

איוב קרא: אני לא רוצה שמירה עם נשק, אני רוצה שמירה נגד סמים, שיעשו שם סדר שלא יבואו פושעים.

איוב קרא: לדעתי בשני הצדדים, גם בצד המשטרה וגם בצד ראשי הציבור הערבי, יש אשם בכל מה שקורה, פעילות או פרובוקציה.

איוב קרא: לדעתי הטוב ביותר היה אילו המשטרה תתערב כמה שפחות כשיש הפגנות.

איוב קרא: כשאנשים רואים טלוויזיות ורואים משטרה, שני הגורמים האלה גורמים ליותר בלאגן.

איוב קרא: אני מבקש לדעת מה עלה בגורלו של תיק אחמד טיבי, שגינה שני שוטרי משמר הגבול בזמנו.

איוב קרא: אני מבקש לדעת מה הוחלט לגבי שני הדרוזים שהוא השמיץ אותם.

דוד אזולאי: אני לא יודע אם המפכ"ל יכול להשיב לך על זה.

דוד אזולאי: אני מציע שבנושא כזה תפנה ישירות למפכ"ל או לשר ותקבל תשובה.

גדעון עזרא: אני מברך את השר על מינויו ואת המפכ"ל להמשך תפקודו המוצלח.

גדעון עזרא: אני מבקש להתחיל בנושא המובטלים.

גדעון עזרא: אפשר לדבר פה על תקציבים ועל כספים, אבל העובדה היא שאין כסף וצריך לדעת איך לעשות הכי טוב ממה שאין.

גדעון עזרא: יש לנו מספר רב של מובטלים שלא מוצאים להם עבודה והם יכולים למלא בקלות חלק מהתפקידים שאותם צריך.

גדעון עזרא: למשל נושא האלימות בבתי-הספר, אפשר לקחת מובטל מכפר מסוים שיהיה שומר בבית-ספר באותו כפר.

גדעון עזרא: אין כל סיבה לא לעשות את זה, זה לא עולה כסף.

גדעון עזרא: גם בעניין דוחות החניה אפשר להעמיד מובטלים על יד הרמזורים שיעצרו אנשים שנוסעים באור אדום.

גדעון עזרא: אפשר לצרף אותם למשמר האזרחי, אפשר לעשות הרבה מאוד דברים בלי כסף.

גדעון עזרא: זה לא יעלה פרוטה.

גדעון עזרא: יש הרבה מובטלים שעובדים ומקבלים דמי אבטלה.

גדעון עזרא: אני חושב שצריך להעלות על סדר היום הציבורי כמה מובטלים כאלה שייתפשו ויישפטו על העובדה שהם עובדים ומקבלים דמי אבטלה.

גדעון עזרא: זה ענף שצריך לטפח אותו.

גדעון עזרא: אני חושב שיש פה תופעה מאוד לא רצויה שטעונה טיפול, ואני מצפה שרשימת המובטלים תהיה רשימה אמיתית ולא גיבנת על גבה של המדינה.

גדעון עזרא: לעניין המודיעין.

גדעון עזרא: בלי מודיעין טוב למשטרת ישראל היא תבזבז הרבה כוחות עד שתגיע למטרה.

גדעון עזרא: אני חושב שההשקעה במודיעין היא השקעה כדאית, היא חוסכת הרבה כוח אדם, היא מביאה להתייעלות רצינית מאוד ואני חושב שבנושא הזה של המודיעין צריך להשקיע מאמצים גדולים ואפשר להגיע לתוצאות.

גדעון עזרא: אני שומע פה רוחות חדשות בקרב חברי-הכנסת הערביים, אני מאוד שמח על כך ומקווה שכך יימשך.

גדעון עזרא: יש תופעה בכמה כפרים, כמו בבקעא אל גרבייה, שסילקו את הסייענים מהכפר והם לא גרים בכפר ואף אחד בכלל לא מתייחס לאדם שלא יכול לחזור לביתו.

יהודה וילק: הם חוזרים לאט לאט.

גדעון עזרא: הלכו ושרפו בתים, אחרי זה כמה אנשים עמדו לדין.

גדעון עזרא: אני חושב שההתייחסות לאוכלוסיה הזאת וגם לקרז'ה בחלק מהמקומות שהם היו זה בלתי אפשרי.

מוחמד כנעאן: אלה שני מקרים שונים.

גדעון עזרא: אני יודע.

גדעון עזרא: אני אומר גם על זה וגם על זה.

גדעון עזרא: אני משבח שיתוף פעולה בכפרים הערביים, אני יודע ששוטרים לא אוהבים לצאת לביצועים של הוצאה לפועל בכפרים הערביים.

ראובן ריבלין: אתם לעולם לא תסלחו להם.

ראובן ריבלין: מדברים על שלום.

עסאם מח'ול: שים אותם בשכונה שלך.

ראובן ריבלין: אבל הוא סייע לכולנו, הוא סייע למדינה שלנו.

עסאם מח'ול: אז קח אותם לשכונה שלך.

גדעון עזרא: הוא ערבי, הבן שלו ערבי, הוא צריך בית-ספר ערבי.

ראובן ריבלין: עושים שלום עם אויבים, לא עושים שלום איתם.

גדעון עזרא: בנושא הקלטות וגנבת הקלטות.

גדעון עזרא: בחברון יש מפעל אדיר לזיוף קלטות, בעידודה של הרשות הפלסטינית.

גדעון עזרא: מדובר בגנבה של מיליונים על מיליונים.

יהודה וילק: היתה התחייבות של הרשות הפלסטינית מול האמריקנים, שהם ידאגו לזה.

יהודה וילק: זה בתוך אזור A.

גדעון עזרא: אבל הם עדיין לא עשו את זה.

גדעון עזרא: בעניין נושא הגמילה מסמים בבתי-הכלא כדאי שהאנשים שיושבים בבתי-הכלא בעקבות שימוש בסמים יטופלו לגמילה כדי להחזיר אותם חזרה לחברה.

גדעון עזרא: היום בשירות בתי-הסוהר יש אגפים שלמים שאינם נקיים מסמים.

דוד אזולאי: יש אגפים שהם כן נקיים?

גדעון עזרא: כן.

גדעון עזרא: יש אגף שהוא נקי מסמים ויש אגף שנגוע בסמים.

גדעון עזרא: מלבד זה, לשירות בתי-הסוהר עולה כסף להחזיק אסירים.

גדעון עזרא: ביקרתי בבתי-הכלא, ראיתי במעשיהו אנשים.

גדעון עזרא: לדעתי את כל הנושא של עבודות שירות אפשר להגדיל ולתת לאסירים כאלה ואחרים עבודות שירות יותר ארוכה, ומדינת ישראל תחסוך את הכסף.

גדעון עזרא: אני מבקש לדבר על קו התפר.

גדעון עזרא: אדוני השר, ירושלים זה המקום הרגיש ביותר, ואנחנו קוראים בעתונות על גדרות ועל השקעות כספים כאלה ואחרות בדרום הר חברון ובמקומות אחרים.

גדעון עזרא: אני חושב שזה לעג לרש וחבל על כל פרוטה שמשקיעים בעניין הזה.

גדעון עזרא: בנושא של שוטרי משמר הגבול אני מסכים עם דבריו של אחמד טיבי, זה דבר שלא שווה הרבה.

גדעון עזרא: ראה את המקרה שהיה בנחשון.

גדעון עזרא: אני לא יודע את המסלול שהאיש הזה עשה.

גדעון עזרא: דווקא לקראת שנות ה2000- כדאי להפחית את המחסומים ביחד עם הרשות הפלסטינית, וזה יביא לאווירה יותר טובה ואתם תחסכו כוח אדם.

גדעון עזרא: אני מבקש לדעת כמה עצירים נכנסים לכלא והם משוחררים מבלי שנפתח להם תיק.

גדעון עזרא: זה מתייחס גם לשאלה של חבר-הכנסת אזולאי.

גדעון עזרא: וכן באיזו מידה נערכת בדיקה לאחר מכן.

דוד אזולאי: הם אפילו לא מקבלים תשובה שהתיק שלהם נסגר.

גדעון עזרא: אם אני כשוטר הכנסתי אדם למעצר של 24 שעות, ואם על דעת המפקדים זה בצדק, בסדר.

גדעון עזרא: אבל 24 שעות חקירה זה בלאו הכי לא מספיק, השאלה היא האם כדאי לעשות את זה או לשנות את החוק.

יהודה וילק: השאלה היא, למה אנשים נעצרו ובדיעבד לא היתה אשמה.

יהודה וילק: יכול להיות רוצח שיישב 60 יום בכלא ובסוף, בגלל בעיה של חוק ההסגרה הטכנית, אני נאלץ לשחרר אותו.

יהודה וילק: זה לא אומר ש60- הימים לא היו מוצדקים.

גדעון עזרא: אני לא מדבר על מקרה כזה.

גדעון עזרא: אני מדבר על מקרה אחד שלא מספיקה חקירה של 24 שעות ואתה יודע מראש שב24- השעות הללו לא תעשה דבר.

גדעון עזרא: ומקרה אחר, שעצרת בטעות אדם חף מפשע.

גדעון עזרא: השאלה היא איפה הנושא של הפיצוי, איפה הנושא של ההתנצלות.

דוד אזולאי: בנושא של הזוג בר היתה בקשת סליחה, עם עיכוב של ארבע שעות עד שהנציג הגיע אליהם.

גדעון עזרא: אדוני השר, שמעתי אותך היום מדבר, ואני מסכים עם חלק מהדברים שאמרת.

גדעון עזרא: אבל בכסף שאין צריך לעשות הרבה יותר עם מה שיש, ויש לנו אפשרויות להרחיב את הפעילות בצורה רצינית, בלי תקנים מסודרים.

יצחק סבן: אדוני היושב-ראש, גם אני מבקש לברך את השר.

יצחק סבן: אין ספק שלתפקיד הקשה שהוא קיבל על עצמו הוא צריך הרבה ברכות, ואני מקווה שבעזרת השם הוא ימלא את תפקידו כמו שצריך, על-מנת להביא אותנו למשטרה הרבה יותר טובה ממה שיש היום.

יצחק סבן: אני שואל, מדוע אין המשטרה מתייחסת בכובד ראש לאותן תלונות שמגיעות מצד הציבור החרדי על אלימות כנגדם מצד ציבור חילוני, ולפעמים הדברים מגיעים לכך שכאשר באים לשאול למה התיק לא עובר בדיקה אפילו לא מקבלים תשובה.

יצחק סבן: אני יודע על כמה מקרים בנושא זה.

יצחק סבן: ידוע ששנת הלימודים בציבור החרדי נפתחת לפני שנת הלימודים בציבור הרגיל.

יצחק סבן: בתקופה שמתחילת שנת הלימודים אצל הציבור החרדי עד שנת הלימודים הרגילה אין לתלמידים החרדים השמירה שניתנת עם פתיחת שנת הלימודים.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר לך, אדוני השר, שיש שיפור גדול במשטרה שאליה הגעת.

ראובן ריבלין: אני גם רואה בברכה רבה את העובדה שהקהילה הערבית בישראל רואה היום במשטרה כוח שבא לשמור על חוק וסדר למען הקהילה עצמה, למרות פעמים לא מעטות שלצערי הרב דווקא מנהיגים בקהילה רוצים לעשות את ההיפך.

ראובן ריבלין: אני מברך גם את חברי-הכנסת, שהיום הביעו את אותה עמדה ואמרו זאת, כי אני בהחלט חושב שאנחנו נמצאים היום בתוך מסגרת וחוויה ישראלית שכוללת את היישוב ואת המגזר הערבי, והמגזר הערבי צריך לראות את המשטרה כמשטרה שמסייעת לכולנו.

ראובן ריבלין: בדברים האלה אנחנו צריכים להבין את חוקי המשחק בצורה הברורה ביותר.

ראובן ריבלין: יש גם התקדמות רבה מאוד במגזרים שונים בחיים שלנו, והמשטרה חייבת להתערב בכל דבר שהחיים שלנו מחייבים זאת, בגלל הבעיות והמוקדים של חיכוכים שקיימים בארץ הזאת.

ראובן ריבלין: ירושלים היא מיקרו-קוסמוס, אבל קיימים החיכוכים האלה.

ראובן ריבלין: אני בהחלט רואה שיפור גדול מאוד בהתייחסות של המשטרה כשרות לעם.

ראובן ריבלין: גם המשטרה, למרות התלונות שהיו לה לגבי חוק המעצרים והחיפושים, מסתגלת לאט לאט לעובדה שאנחנו נמצאים בחברה פתוחה, בחברה דמוקרטית, שצריכים מצד אחד לנסות לעשות כל מה שאפשר כדי למנוע את הפשע, ומהצד האחר לשמור על זכויות הפרט.

ראובן ריבלין: אלה הם דברים שבעידן כזה לא קל לגשר עליהם.

ראובן ריבלין: אני רואה בחיוב רב, אדוני השר, את הצטרפותך למערכת הזאת דווקא.

ראובן ריבלין: אני חושב שלא משפטן צריך להיות שר המשפטים, זאת ראייה נכונה של המערכת.

ראובן ריבלין: אני רואה שאיש חברתי צריך להיות בראש המערכת המשטרתית כדבר מאוד חיובי.

ראובן ריבלין: יחד עם זה אני מבקש להתריע ולהמשיך להתריע, שבמאבק הזה בין הרצון לשמור על הסדר לבין הרצון להיות חלק מהחברה, בכל זאת יש עניין של הרצון להשיג הישגים מקצועיים.

ראובן ריבלין: זה בא לידי ביטוי בחיכוך בלתי נסבל, שהוא נמשך כחוט לא-שני בחיינו.

ראובן ריבלין: וזאת העובדה שפעמים רבות המשטרה מבקשת קודם לירות ואחר-כך לסמן.

ראובן ריבלין: המקרה האחרון של משפחת בר לא מעניין אותי לגופו של עניין.

ראובן ריבלין: טעויות יכולות לקרות.

ראובן ריבלין: וכאשר מערכת מופקדת על שמירה על חוק וסדר, פעמים קורה שיש טעות.

ראובן ריבלין: הקונספציה שאומרת שמוטב שתשעה מנוולים ייצאו לחופשי ובלבד שצדיק אחד לא ייכנס היא הקונספציה שאני חייתי לפיה, ואני בטוח שגם השר ואני בטוח שגם המפכ"ל.

ראובן ריבלין: יחד עם זאת, לפעמים הרצון להיות שוטר הוא רצון שגובר.

ראובן ריבלין: ואם זה הולך למערכות היותר גבוהות, שהן באות גם לידי ביטוי בעריכת חקירות ועריכת משפטים דרך העתונות, הדברים האלה הם בלתי נסבלים ועדיין לא עברו.

ראובן ריבלין: בעניין בר אני רוצה לדעת, האם יהיו מסקנות אישיות או רק מסקנות מקצועיות.

ראובן ריבלין: זה לא בגלל שאני רוצה את דמו או את ראשו של מישהו, כי יכול להיות שדווקא החוקר הוא מצוין ומעולה.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת האם פעם אחת יהיה דין ויהיה דיין גם בנושאים אלה, על-מנת שהקוד האתי יישמר הלכה למעשה.

ראובן ריבלין: משום שאנחנו צריכים לדעת, שגם אותם האנשים המופקדים על חיינו והחיים והמוות שלנו בידיהם, ואני מדבר לא רק על החיים והמוות הפיסיים, אלא גם האזרחיים - שיישמרו.

ראובן ריבלין: המפכ"ל אומר שהוא מוכן שיהיה חוק וייאסרו על בתי-המשפט ועל העתונים לפרסם.

ראובן ריבלין: אני מבין שבמדינה שלנו אי אפשר, ואתה יודע את זה שאי אפשר.

ראובן ריבלין: אבל אני אדאג לכך שאנשים לא ידליפו או יוציאו לשון רע בכיוון זה.

ראובן ריבלין: יש לכם כל האמצעים של החקיקה, אתם צריכים שקוד אתי יעמוד למול עיניכם.

ראובן ריבלין: וככל שהדרגות יותר בכירות, כך צריך שתהיה אחריות יותר גדולה.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת מה יהיו המסקנות לגבי הזוג בר.

ראובן ריבלין: שמענו אישה שאמרה, שכמעט הכריחו אותה להודות בדבר שהיא לא עשתה.

איוב קרא: זה כדי לחפות על אנשים מהבית הזה.

יעקב ליצמן: ברכותיי לשר החדש ולמפכ"ל הישן.

יעקב ליצמן: השר החדש נכנס בשבועות האחרונים לכמה בעיות שהעסיקו מאוד את הציבור הכללי כאן, ורוב הדברים נעשו ברוב חכמה.

יעקב ליצמן: לטורבינה עדיין אין פתרון, אבל ברוב הדברים הוא מוכיח את חכמתו.

יעקב ליצמן: ראש-הממשלה ביקר אצל הרב עובדיה יוסף בשכונת הר-נוף.

יעקב ליצמן: סגרו את המקום, ובמקרה עבר שם אזרח שאני מכיר אותו.

יעקב ליצמן: שוטרים הרביצו לו בלי כל סיבה.

דוד אזולאי: נתנו לו מכה או מכות?

יעקב ליצמן: מכות.

יהודה וילק: סתם אדם הולך ברחוב ומרביצים לו?

יעקב ליצמן: כן.

יעקב ליצמן: אני מבקש ממך לבדוק את העניין.

יעקב ליצמן: אני לא מדבר על מקרה שמישהו הרגיז את המשטרה, אני מדבר על עובר אורח שעבר במקום, ובלי כל סיבה התנפלו עליו.

יעקב ליצמן: אני רוצה בדיקה לנושא הזה.

יהודה וילק: תעביר לנו את הפרטים ואנחנו נבדוק.

יעקב ליצמן: העברתי את הפרטים למפקד משטרת ירושלים.

יהודה וילק: למזלנו לא אנחנו חוקרים את עצמנו, חוקר אותנו משרד המשפטים.

דוד אזולאי: השאלה היא כמה זמן זה לוקח.

דוד אזולאי: שנה לפחות, אם בכלל.

יעקב ליצמן: דבר שני, יש נושא של אכיפת חוקים דתיים.

יעקב ליצמן: לצערי מתייחסים אליהם כמו לאזרח מסוג ב'.

יעקב ליצמן: נכון שהכנסת כאן מחוקקת חוקים, אבל יש כעשרה חוקים שבמשך 15 השנים האחרונות אף תיק לא טופל, על אף שידוע למשטרה על הבעיות האלה.

יעקב ליצמן: אני מבקש לדעת מה מדיניות המשטרה.

יעקב ליצמן: הפלות, לדוגמה.

יעקב ליצמן: יש מרכזים שעושים הפלות בלתי חוקיות, ולא שמענו שהמשטרה טיפלה בזה במשך 15 השנים שיש חוק בעניין הזה.

יעקב ליצמן: בעניין ניתוחי מתים התברר לאחרונה שהצבא מנתח בלי רשות, למרות שיש חוק שאוסר את זה.

יעקב ליצמן: רק לאחרונה היועץ המשפטי נתן הוראה להפסיק את זה, אלא ברשות המשפחה.

יעקב ליצמן: כל השנים עשו את זה נגד החוק.

יעקב ליצמן: למה המשטרה לא מטפלת במקרים כאלה?

יעקב ליצמן: יש הרבה חוקים כאלה.

יעקב ליצמן: אני מבקש לדעת מה מדיניות המשטרה לגבי הסתה.

יעקב ליצמן: היתה כל-כך הרבה הסתה של הציבור החילוני נגד הציבור הדתי, ואני יודע שסגרו כל מיני תיקים בגלל חוסר עניין, על אף שהוגשו תלונות.

יעקב ליצמן: לדעתי במשטרה יש מדיניות שמבקשים לעצור עד תום ההליכים כמדיניות של ענישה.

יעקב ליצמן: זה לא שצריכים את זה כדי לחקור בעניין, אלא כסוג של ענישה.

דוד אזולאי: תודה רבה לחברי-הכנסת.

דוד אזולאי: אני מבקש ממפכ"ל המשטרה להשיב, ואחריו ישיב השר לבטחון פנים.

יהודה וילק: בעניין המודיעין.

יהודה וילק: מודיעין הוא חשוב.

יהודה וילק: דיברנו על מערך המודיעין במשטרה, והוספו לנו תקנים גם לרכזים, גם לבלשים, גם ביחידות עיקוב, גם בטכנולוגיה.

יהודה וילק: אין משטרה בלי מודיעין.

יהודה וילק: אם אתה רוצה להילחם באמת ובתמים בפשיעה, אתה צריך מודיעין טוב ואין בינינו ויכוח.

יהודה וילק: בסופו של דבר זה איזון המשאבים הנכון.

יהודה וילק: בנושא של מעצר עד תום ההליכים.

יהודה וילק: זאת קביעה שיפוטית.

יהודה וילק: אנחנו ממליצים, הפרקליטות מבקשת, בית-המשפט מחליט.

יהודה וילק: מעצר עד תום ההליכים זה או אדם שדרכו בפשע או באותם מקרים בודדים שיש עניין ציבורי בנושא הזה והוא הגיע עד בית-המשפט העליון, הוא קובע את הכללים בכל נושא המעצרים.

יהודה וילק: הצעתי ליושב-ראש הוועדה והזמנתי את הוועדה לבוא אלינו להתארח, נראה לכם את הפעילות, נראה לכם את הנתונים, כולל דברים שעלו פה ביתר הרחבה, ונסביר לכם את הדברים.

יהודה וילק: אני מבין שבאוקטובר תתקיים הפגישה, ונוכל להציג נתונים יותר לעומק.

יהודה וילק: נושא הנשק הועלה פה.

יהודה וילק: יש המון נשק בלתי חוקי, גם במגזר הערבי וגם במגזר היהודי.

יהודה וילק: זה יעד לפעילות שלנו.

יהודה וילק: אני מזמין את הוועדה לבקר בתחנת טייבה בחדר המוצגים ולראות.

יהודה וילק: אנחנו התחלנו לעבוד בצורה מאוד שיטתית.

יהודה וילק: אבל יש פה גם חלק לציבור.

יהודה וילק: אם הירי בחתונות יפסיק להיות נורמה, זה גם יעזור.

יהודה וילק: אנחנו את עבודתנו נעשה.

יהודה וילק: מבחינתנו כיעד פעילות זה הנשק הבלתי חוקי.

יהודה וילק: מצד שני, לא ניכנס עם הראש בקיר.

יהודה וילק: כלומר לא נעשה פעולת קומנדו לתוך חתונה, כי תהיה מלחמת עולם.

יהודה וילק: זאת הבעיה.

יהודה וילק: הפתרון המבצעי, גם אם הוא קיים, הוא לא תמיד הפתרון החכם.

יהודה וילק: פה צריך להיות טיפול מערכתי, הסברה, חינוך, יציאת הציבור נגד הדברים במקביל לפעילות משטרתית ממוקדת, ומבחינתנו זה יעד לפעילות.

יהודה וילק: בעניין מגרשי הכדורגל.

יהודה וילק: ברגע שאנחנו מאשרים מגרש כדורגל בנושא הבטיחות בלבד, אנחנו לוקחים על עצמנו אחריות.

יהודה וילק: מפקד מרחב עומד לדין פלילי על ארועי ערד.

יהודה וילק: קבעה הפרקליטות נורמה, שיש לנו אחריות ישירה פלילית.

יהודה וילק: אני לא יכול להעמיד בדילמה קצין משטרה, כי ברגע שהוא מאשר מבחינה בטיחותית מתקן או מגרש כדורגל, עם אופי הכדורגל במדינת ישראל, הוא לוקח אחריות.

יהודה וילק: האישור ניתן על-ידי אנשי מקצוע, מהנדסי בטיחות.

יהודה וילק: בליגת העל בשנת 2000 המשטרה לא אישרה מגרש של מכבי נתניה, כך שזה לא רק במגזר הערבי.

יהודה וילק: בעניין משמר הגבול.

יהודה וילק: שאל פה חבר-הכנסת טיבי, למה זרקו אבנים על שוטרים שבאו להפריד בריב חמולות.

יהודה וילק: זה בדיוק הצד השני.

יהודה וילק: בסופו של דבר זה חינוך.

יהודה וילק: אנחנו כרגע בתהליך, שבתחומי הקו הירוק לא תהיה משימה של משמר הגבול בלי שיהיה שם איש קבע.

יהודה וילק: אנחנו כרגע בתהליך של רה-ארגון תנועה.

יהודה וילק: לא יהיה צוות של משמר הגבול שיפעל בשטח באופן עצמאי בלי שאחד השוטרים יהיה איש קבע, כי איש קבע הוא אדם שבחרנו, הוא יותר מבוגר וזאת הפרנסה שלו, להבדיל מאיש החובה.

יהודה וילק: אנחנו מדברים על משטרה שצריכה להיות משטרה, כי זה שנלך ונחייך כל הזמן זה מאוד חשוב, אבל קודם כל אנחנו צריכים להיות שוטרים, ואם נהיה גם שוטרים מחייכים מה טוב.

יהודה וילק: אם לא נהיה שוטרים ורק נחייך, זה לא טוב.

יהודה וילק: בסופו של דבר אלה תהליכים שלוקחים זמן.

יהודה וילק: אחד הדברים שרשמתי להציג בפניכם זה את כל מערך ההדרכה שלנו לאורך שירותו של השוטר, מה אנחנו מנחילים לו כדי לרכך עד כמה שניתן את אותו מגע עם הציבור.

יהודה וילק: בנושא הריסת בתים.

יהודה וילק: משטרה לא הולכת עם ראש בקיר, מצד שני אל תתנו לנו יותר כוח וסמכויות ממה שיש לנו.

יהודה וילק: תבדילו ביני כמפכ"ל לבין השר הממונה.

יהודה וילק: ברגע שיש לי צו של שופט, אני צריך לבצע.

יהודה וילק: יש הצד המדיני, אבל זה עניין אחר.

יהודה וילק: לא המשטרה מוציאה את הצווים, אלא משרד הפנים או הרשות המקומית או בית-משפט.

יהודה וילק: לפעמים מייחסים לנו יותר כוח חוקי ממה שיש לנו באמת, וזה לא נכון.

יהודה וילק: זכויות יוצרים זאת בעיה קשה מאוד.

יהודה וילק: היום יש שתי חוליות, אחת במרכז ואחת בצפון, שעובדות בצורה ממוקדת בנושא זכויות יוצרים.

יהודה וילק: זה גם תקליטורים.

יהודה וילק: זה פוגע גם בשמה של מדינת ישראל.

יהודה וילק: שר המשפטים בנושא הזה נסע רק לפני שבועיים.

יהודה וילק: יש לנו בעיה מול הרשות הפלסטינית.

יהודה וילק: אני רוצה להגיע לעבודה מול המשטרה הפלסטינית, כמו שאני עובד מול המשטרה הירדנית ומול המשטרה המצרית ומול המשטרה האמריקנית.

יהודה וילק: זה לא קיים היום.

יהודה וילק: המשטרה הפלסטינית רחוקה בתחום הלחימה בפשיעה מהנורמות של משטרות בדמוקרטיות מערביות.

יהודה וילק: כך בנושא הרכב, בנושא זכויות שוטרים.

יהודה וילק: כשתבואו נציג לכם את הנתונים.

יהודה וילק: חלק מבעיות הפשיעה אפשר לפתור אם יש שיתוף פעולה, ואז לא יצטרכו בבית חנינא לחפור תעלה.

יהודה וילק: אם חפרנו תעלה ופגענו בתשתית, אנחנו לא בסדר.

יהודה וילק: אני אבדוק את זה.

יהודה וילק: אי אפשר להתעלם מהמציאות היום.

יהודה וילק: אלה לא יחסים בין שתי משטרות כמו בינינו לבין האנגלים, לאמריקנים, לירדנים ולמצרים.

אחמד טיבי: תוכל להתייחס ספציפית לנושא התעלות?

יהודה וילק: אני צריך לבדוק את זה.

אחמד טיבי: אתה לא מכיר את הנושא?

יהודה וילק: לא.

יהודה וילק: במקרו אני אתייחס.

יהודה וילק: יש היום מחסומים בין התחום שבאחריות צה"ל לבין התחום שבאחריות משטרת ישראל.

יהודה וילק: חייבים לעבור באותם מחסומים כדי להיכנס מעבר למחסומים האלה.

יהודה וילק: אם המצב טוב או לא טוב זה ויכוח אחר.

יהודה וילק: לנו יש בעיה שרכבים גנובים וציוד חקלאי ותרופות ודיסקים עוברים בין המחסומים.

יהודה וילק: במקומות מסוימים אנחנו עושים מכשולים, ואז אנחנו בודקים את הצד המשפטי וצריכים לזה אישורים.

יהודה וילק: אם במקום מסוים פעלנו לא נכון, בוודאי אם פגענו בתשתיות, זה סיפור אחר.

יהודה וילק: בעניין פרשת בר.

יהודה וילק: אחת הבעיות של כולם היא, שמבלי להכיר את העובדות האמיתיות אנחנו מגיעים לכותרות.

יהודה וילק: לנאשמים יש זכויות, לאזרחים יש זכויות, וגם לשוטרים יש זכויות.

יהודה וילק: אנחנו מערכת מסודרת, שהיא מערכת תחת ביקורת.

יהודה וילק: אנחנו בודקים את הדברים האלה בצורה מסודרת.

יהודה וילק: יש לנו הבדיקה המקצועית ויש לנו הבדיקה המשמעתית והמסקנה המערכתית.

יהודה וילק: כפי שאמרתי בתחילת דברי, צריך לאפשר לנו למצות את העניין.

יהודה וילק: אבל צריכים להבין שכשם שלעבריין ולאזרח יש זכויות, גם לשוטרים יש זכויות.

דוד אזולאי: כמה זמן ייקח עד שיהיו מסקנות?

יהודה וילק: עוד השבוע.

גדעון עזרא: מה עם הטיפול במובטלים?

יהודה וילק: אם יאפשרו לנו ומישהו יממן העסקת מובטלים, אם יש התאחדות מי האנשים ומה לעשות, אני תמיד אשמח אם יתנו לי מקורות כוח אדם.

יהודה וילק: משטרה, אגב, זה מקצוע.

שלמה בן-עמי: חבר-הכנסת טריף שאל כמה שאלות, אחת הראשונות היתה לגבי תדמית המשטרה בציבור.

שלמה בן-עמי: יש סקר, וסקרים שווים מה שהם שווים אבל הם נותנים אינדיקציה, ולפיו האמון של הציבור בצה"ל הוא 90%, בבתי-המשפט - 78%, במשטרה - בין 70% ל73%-, מתחת לזה הממשלה, מתחת לזה התקשורת, מתחת לזה חברי-הכנסת.

יהודה וילק: ותסכימו איתי שהסקר הזה לא משקף את תדמיתם של חברי-הכנסת.

שלמה בן-עמי: לגבי האלימות במשפחה, הממשלה הקודמת הבחינה בבעיה הקשה הזאת ומינתה ועדה בין-משרדית שעשתה עבודה יוצאת מן הכלל, בראשותו של מנכ"ל משרד העבודה והרווחה.

שלמה בן-עמי: היא הגישה את המסקנות האופרטיביות לממשלה הקודמת באפריל 1999, הן לא מומשו.

שלמה בן-עמי: הממשלה החדשה בישיבה הראשונה או השנייה שלה לקחה את ההמלצות והתחילה להקצות תקציבים כדי לממש את המסקנות האלה.

שלמה בן-עמי: אנחנו, במשטרת ישראל ובמשרד לבטחון הפנים, חושבים שהמאבק באלימות במשפחה הוא אולי ציר מרכזי במאבק על האלימות בחברה הישראלית בכלל.

שלמה בן-עמי: משטרת ישראל, עוד לפני ההחלטות של הוועדה הבין-משרדית, הקצתה 170 תקנים לחוקרים מיוחדים, שהעיסוק שלהם הוא באבחון מסוכנות ואבחון טיפול במצבים של אלימות במשפחה.

שלמה בן-עמי: כמעט 50% מהם הם נשים, בגלל אופי הטיפול, בעיקר בהכאת נשים ובאלימות כלפי נשים.

שלמה בן-עמי: מדוע העניין הזה הוא כל-כך קריטי?

שלמה בן-עמי: משום שכשם שאמרתי אתמול לשר שריד בנושא משרד החינוך, כל השקעה שנשקיע בעקירת האלימות במשפחה ובבתי-הספר, זה מקטין את עבודת המשטרה בהמשך.

שלמה בן-עמי: כי בסופו של דבר זה השורש.

שלמה בן-עמי: המאבק בתחום הזה הוא חשוב.

שלמה בן-עמי: אנחנו תקפנו את העבודות של הוועדה לאלימות במשפחה ומיזגנו אותן בוועדת השרים למאבק באלימות, שמונתה עכשיו ואני עומד בראשה.

שלמה בן-עמי: בפאזה הראשונה אנחנו מבקשים לבוא לשנת התקציב עם הצעות אמיתיות, ואני מקווה שהממשלה תבין שלא די למנות ועדות, צריך לפעמים גם לשלם את המחיר.

שלמה בן-עמי: הוא לא חייב להיות מחיר כלכלי בלבד, אבל לפעמים גם מחיר כלכלי.

שלמה בן-עמי: בסופו של דבר אני לא בטוח, שאנחנו יכולים פה להמציא את הגלגל איך נלחמים באלימות במשפחה, איך נלחמים באלימות בכלל.

שלמה בן-עמי: בתיאוריות אין לנו הרבה מה להציע, בסוף צריך ליישם.

שלמה בן-עמי: צריך חוקרים.

שלמה בן-עמי: תאר המפכ"ל בנושא הנוער איך יש צווארי בקבוק, בגלל שאין תקנים במשרד העבודה והרווחה.

שלמה בן-עמי: אנחנו לא גאוני הדור, שפתאום נמציא דרך חדשה שאיש לא שמע עליה.

שלמה בן-עמי: בסוף הדרכים קיימות, וצריך להשקיע בדבר הזה.

שלמה בן-עמי: אני פונה לממשלה להבין את הסוגיה הזאת.

שלמה בן-עמי: זה נכון שלא הכל כסף, אבל גם כסף.

שלמה בן-עמי: חבר הכנסת טריף העלה את העניין של ביטול משמר הגבול.

שלמה בן-עמי: המצב הנוכחי שבו יש משטרה כחולה ויש משמר גבול הוא חשוב שיימשך כל עוד אין שינוי מאוד משמעותי בהתייחסות של המשטרה, לפחות בגלל חוסר כוח אדם במשטרה הכחולה.

שלמה בן-עמי: זה מאפשר למפכ"ל לעשות ורסטיליות, הוא יכול להעביר אנשים ממקום אחד לאחר, כי אין לו מספיק שוטרים.

שלמה בן-עמי: הוא לא יעביר מכחול לירוק, אבל הוא כן יעביר מירוק לכחול.

שלמה בן-עמי: משום שבישראל אנחנו עומדים במשטרה כחולה על 2.5 שוטרים לאלף אזרחים.

שלמה בן-עמי: ביחד עם המשטרה הירוקה זה 3.2.

שלמה בן-עמי: זה מגדיל את הרציו, אבל גם ככה זה הרבה פחות מהממוצע העולמי.

דוד אזולאי: מה הממוצע?

שלמה בן-עמי: מגיע ל4- ול5-.

שלמה בן-עמי: אין לנו מספיק שוטרים, ולפעמים מבקשים לראות יותר שוטרים ברחוב.

שלמה בן-עמי: מאיפה?

שלמה בן-עמי: נכון שצריך ללחוץ על המערכת, והמערכת צריכה להיות הגיונית יותר ולעשות את מיטב הזזת הכוחות שהיא יכולה.

שלמה בן-עמי: אבל בסוף צריך כמות, וכמות זה כסף.

שלמה בן-עמי: לכן כל עוד אלה המשימות, אני לא הייתי מוותר כשר הממונה על זה שיש משמר גבול, ולא רק משום שיש לו תפקידים ייעודיים שלו.

שלמה בן-עמי: בעניין האסירים הבטחוניים.

שלמה בן-עמי: יש שני מישורים.

שלמה בן-עמי: השאלה של האסירים הבטחוניים הפלסטינים נמצאת כרגע במשא-ומתן.

שלמה בן-עמי: אנחנו הצגנו את העמדה של המשרד שלי, ואני לא חושב שאני צריך לדבר על העמדה של המשרד שלי, כי קיימת עמדת המשא ומתן של הממשלה.

שלמה בן-עמי: הקבינט החליט לעשות שני דברים.

שלמה בן-עמי: מצד אחד, לא לשנות את הקריטריונים, אבל מצד שני לדבר על בדיקה פרטנית.

שלמה בן-עמי: ההגיון נותן, שבבדיקה פרטנית יכול להיות שתגיע לאדם שהקריטריונים לא חלים עליו, אבל הבדיקה הפרטנית מצדיקה את שחרורו.

שלמה בן-עמי: אבל זאת החלטת הקבינט לשעה זאת ויש משא ומתן.

שלמה בן-עמי: המשרד לבטחון פנים מיוצג באמצעות מנכ"ל המשרד ואיש משירות בתי-הסוהר.

שלמה בן-עמי: ההיבט השני הוא של האסירים הבטחוניים הערביים הישראליים, אני אומר לכם כאן עמדה אישית שהבעתי אותה בפורומים הפנימיים.

שלמה בן-עמי: אני מתקשה להשלים עם המצב הזה שעל אסיר בטחוני ערבי-ישראלי לא חלים אותן זכויות, בדיוק מאותן הסיבות של התורה שהתחנכתם עליה, חברי-הכנסת ריבלין ועזרא, שדיברה על השוויון בין יהודים לערבים.

שלמה בן-עמי: אני מאוד מתקשה למה אני צריך לחתום כשר על זה שעמי פופר ייצא לחופש, או על זה שיהודה גיל ייצא לחופש.

שלמה בן-עמי: ואני לא יכול לחתום על זה שאסיר בטחוני ערבי ייצא לחופש, עם כל מה שזה אומר.

שלמה בן-עמי: לכן אני אומר שיש פה בעיה אמיתית שאנחנו צריכים לתת עליה תשובה, מעבר לאי הנוחות האישית.

ראובן ריבלין: אי הנוחות האישית היא בעייתית כשמדובר באזרח, בלי כל ספק.

ראובן ריבלין: יחד עם זה, כאשר עמי פופר יוצא לחופש, אין לו לאן לברוח, בעוד שאסיר בטחוני יכול לברוח ויש פה בעיה.

אחמד טיבי: מדברים על אסירים ישראלים.

שלמה בן-עמי: באשר לביקורים של חברי-כנסת אצל אסירים פלסטינים.

שלמה בן-עמי: היה נהוג בעבר דפוס מסוים של ביקור.

שלמה בן-עמי: הוא שונה.

שלמה בן-עמי: אם הוא מתנהל כפי שאני מקווה שהוא מתנהל, גם עכשיו חזרנו לדפוס הקודם.

שלמה בן-עמי: אם לא, נעשה את זה בהתערבות בינינו.

שלמה בן-עמי: הכל באישור שירותי הבטחון.

שלמה בן-עמי: לפי מיטב ידיעתי אינני רואה קושי.

שלמה בן-עמי: בשאלת הריסת בתים הבחין המפכ"ל בצדק בשני מישורים, המישור המבצעי שמחייב אותו למלא צו בית-משפט או החלטה של העירייה או של משרד הפנים בנושא הזה, לבין הצורך שלנו כפוליטיקאים, כאנשי ציבור, למצוא התייחסות חדשה לסוגיה הזאת.

שלמה בן-עמי: היו בעבר ועדות ציבוריות מקצועיות, שהתייחסו לסוגיה הזאת.

שלמה בן-עמי: היתה ועדת מרקוביץ א' ואחר-כך היתה ועדת מרקוביץ ב'.

שלמה בן-עמי: השר ביילין ואני יזמנו קבוצת עבודה במשרד המשפטים ובמשרד לבטחון הפנים וביקשנו גם את שר הפנים להצטרף, כדי לבדוק אם יש מקום לוועדת מרקוביץ ג' כדי לנסות לראות האם אנחנו יכולים לפתח מדיניות שתקטין את ממדי הבעיה.

שלמה בן-עמי: אז אחד האלמנטים שמרקוביץ הכניס היה אלמנט של הלבנה.

שלמה בן-עמי: אבל אלמנט של הלבנה בהתניה לתוכניות מיתאר, בהתניה לזה שאנחנו לא חוזרים למצב הזה.

גדעון עזרא: אולי כדאי לצרף לדיונים שלכם את סגן שר החוץ.

שלמה בן-עמי: יכול להיות.

שלמה בן-עמי: השר קהלני הקים יחידת בדיקה שבודקת את הנושא של בתים בטרם הם עומדים כבר עם משפחות בפנים, כדי למנוע מצב שבו אתה הורס בית כאשר כבר יש משפחה בפנים.

שלמה בן-עמי: אם הוא לא חוקי, הוא לא חוקי גם כשמקימים את היסודות, לא צריך לחכות עד שזה הופך לטרגדיה.

שלמה בן-עמי: זאת סוגיה כאובה מאוד.

שלמה בן-עמי: המשטרה אוכפת את החוק, היא איננה יוזמת את הריסת הבית.

שלמה בן-עמי: ביקשתי מהמשטרה כל אימת שיש הריסת בית שיודיעו לי מבעוד זמן, לא משום שאני יכול למנוע את זה, אלא משום שאני רוצה להיות ערוך לשיקול הדעת של הפרת סדר, שהוא קיים.

שלמה בן-עמי: אבל זה לא יפתור בטווח הארוך אפילו את בעייתו של אותו בית.

שלמה בן-עמי: יש לנו כאן בעיה משפטית.

ראובן ריבלין: בעניין יהודי שיש נגדו צו הריסה אין אפילו שיקול דעת.

שלמה בן-עמי: אתה צודק במאה אחוזים.

שלמה בן-עמי: שיקול הדעת הוא לזמן קצוב מאוד.

ראובן ריבלין: אם אין היתר בנייה, כשלא מתכננים תכנון בנייה מבחינת משרד הפנים למגזר מסוים, זה שורש הבעיה.

שלמה בן-עמי: המפכ"ל התייחס לשאלת החפירה.

שלמה בן-עמי: אני אישית לא מכיר את הסוגיה הזאת.

שלמה בן-עמי: הוא יבדוק את העניין.

שלמה בן-עמי: לגבי בעיית השמירה בבתי-הספר הערביים.

דוד אזולאי: יש בתי-ספר שיש בהם יום לימודים ארוך, ושם השמירה היא עד השעה 14:00, ואחר-כך הילדים מופקרים.

יהודה וילק: גם במתנ"סים אחר-הצהריים אין שמירה.

יעקב ליצמן: יש הבדל בין מתנ"סים לבתי-ספר.

שלמה בן-עמי: שאלת בתי-הספר הערביים היא עניין לא מוסדר.

שלמה בן-עמי: אנחנו מדברים על שאלה כספית בלבד, שמועברים אלינו תקציבים כדי לטפל בשמירה בבתי-הספר היהודיים.

שלמה בן-עמי: היתה בעבר הקצאה חד-פעמית בסדר גודל של חמישה מיליון שקלים.

שלמה בן-עמי: ההקצאה הזאת איננה קיימת עוד.

שלמה בן-עמי: אני אישית סבור, ששמירה בבתי-ספר היא חיונית לא רק בגלל הסיכון הבטחוני הפח"עי, אלא מסיבות נוספות.

שלמה בן-עמי: לכן אני בהחלט חושב שזה דבר שראוי לעלות לממשלה כדי שהיא תתן את הדעת לעניין הזה.

שלמה בן-עמי: לגבי ההצעות של חבר-הכנסת עזרא, שמובטלים יכולים למלא חלק מהתפקידים במשטרה, כולל שמירות בבתי-ספר.

שלמה בן-עמי: אתמול היתה הצעה של האוצר לקחת מקבלי הבטחת הכנסה ולהכניס אותם לעבודה.

שלמה בן-עמי: הבאתי לממשלה רשימה ממה זה מורכב.

שלמה בן-עמי: מדובר פה על מצב מאוד כואב ומאוד קשה.

שלמה בן-עמי: אבל יחד עם זה מתוך הרשימה הזאת יש כ20- אלף שראויים לעבודה, ואני לא פוסל את הרעיון הזה כרעיון לבדיקה.

שלמה בן-עמי: אני חושב שכל עוד יש כיסוי תקציבי, או כל עוד למשל חלק מכספי האבטלה מועברים לסוגיה הזאת, צריך לקבל החלטה.

דוד אזולאי: בכל מקרה הוא מקבל את המשכורת.

גדעון עזרא: רבים מהם יוותרו על דמי האבטלה ולא יבואו לעבוד שם.

שלמה בן-עמי: לגבי גמילה מסמים בבתי-הכלא.

שלמה בן-עמי: אני מפנה את תשומת לבכם שבכל כלא יש אגף נקי מסמים, ויש אגף גמילה למכורים שחפצים לצאת מן המכה הזאת.

שלמה בן-עמי: יש כלא מיוחד, כלא חדש, כלא חרמון שמיועד כולו לכלא גמילה מסמים.

שלמה בן-עמי: באשר לשאלה של עבודות שירות.

שלמה בן-עמי: זאת לא החלטה של המשטרה, זה לא בידיים של שירות בתי הסוהר, זאת שאלה של המערכת המשפטית.

גדעון עזרא: היום זה מוגבל לשישה חודשים.

ראובן ריבלין: זה שיקול דעת של השופט.

שלמה בן-עמי: זה שיקול דעת של השופט, שמגדיל את העונש בתור שכזה.

שלמה בן-עמי: אני מבקש להעיר הערה לגבי השאלות של חבר-הכנסת ליצמן.

שלמה בן-עמי: אני אבקש מהמפכ"ל לבדוק למעני את כל הסוגיה הזאת של אכיפת החוקים הדתיים, כי אני לא מכיר את הבעיה הזאת והיא בעיה חדשה מבחינתי.

שלמה בן-עמי: אבל כהתייחסות עקרונית, אני שמח על ההערה של חבר-הכנסת אזולאי לגבי ניצב יאיר יצחקי, לגבי התפקוד שלו בתוך המערכת הירושלמית.

שלמה בן-עמי: כל הסוגיה הזאת של פתרון סכסוכים באמצעות הידברות, עד כמה שניתן, בעיקר באוכלוסיה כמו האוכלוסיה החרדית, שהמוטיבציה שלה איננה מוטיבציה של פשע אלא מוטיבציה של סכסוך חברתי-אידיאולוגי, בוודאי שהדבר הזה הוא חיוני שבעתיים.

שלמה בן-עמי: לכן אני בהחלט אעשה כל מאמץ כדי להרחיב את המגעים בין המשטרה לבין הנהגת הציבור החרדי כדי למתן את הקונפליקט.

שלמה בן-עמי: באשר לסוגיות של אכיפת החוקים הדתיים אני אבדוק את הדבר הזה עם המערכת.

שלמה בן-עמי: תודה רבה לכם.

דוד אזולאי: אני רוצה להודות לשר ולמפכ"ל.

דוד אזולאי: אני חושב שלא קיבלנו מענה לכל השאלות, אבל זה דיון ראשון, ואני מקווה שיהיה לזה המשך.

דוד אזולאי: אני מבקש להביא לידיעת חברי הוועדה, שאנחנו נענים להזמנה של מפכ"ל המשטרה לבקר במתקנים של המשטרה מיד בתום הפגרה.

דוד אזולאי: לגבי השמירה בבתי-הספר הערביים ובתי-הספר החרדיים אנחנו נקיים דיון משותף עם ועדת החינוך בנושא הזה.

דוד אזולאי: תודה רבה לכולם.