ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 533, 2002-11-12 12:30

אברהם פורז: אני מתנצל בפניכם על האיחור בפתיחת הישיבה.

אברהם פורז: הסיבה לכך היא שזה היום האחרון לפני צאתנו לפגרת בחירות.

אברהם פורז: היום לא נוכל לסיים את הנושא הזה, נשמע את מי שנספיק ונקיים ישיבה תוך זמן קצר.

אברהם פורז: יש לנו התחייבות כלפי משרד האוצר לסיים את החקיקה הזאת יחד עם חוק ההסדרים, שעבר לוועדות אחרות, עד ה-4 בדצמבר.

אברהם פורז: לפני מספר ימים קיבלתי מכתב משגריר ארצות הברית וביקשתי שיודיעו לו שאני אניח את מכתבו בפני חברי הוועדה.

אברהם פורז: המכתב יונח באופן פורמלי כאן וכל אחד מחברי הוועדה או מהאורחים שירצה לעיין במכתבו של שגריר ארצות הברית, יכול לעשות זאת.

אברהם פורז: מדובר בהצעת חוק ממשלתית.

אברהם פורז: מי מציג אותה מטעם המדינה?

שאול צמח: מדובר על שורת תיקונים לחוק הנפט, שהרקע להם הוא עיון חוזר שעשינו בכל מה שקשור לחוק הנפט, שנחקק ב-1952 כדי לבדוק את מידת ההתאמה שלו למציאות של שנות האלפיים ולמשק הכלכלי המודרני.

שאול צמח: בתיקונים יש סדרה שלמה של נושאים כגון: מקרקעין, נושאים המטפלים בהגבלים עסקיים, הקצאת רשיונות וכו', אבל מדרך הדברים התמקדנו כרגע בסעיף אחד שקשור לנושא התקציבי ולכן גם חשוב להצמיד אותו בלוח הזמנים לחוק ההסדרים.

שאול צמח: מדובר בסעיף 33(12).

שאול צמח: הסעיף הזה נותן הסמכה כללית לשר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות אגרות, היטלים, מסים ותמלוגים בשיעור שונה מהקבוע בסעיף 32א.

שאול צמח: זה הסעיף הקובע שהתמלוגים יהיו בשיעור של 12.5%, דהיינו שמינית מההכנסות ממכירת נפט.

אברהם פורז: האם הכוונה שלכם היא שזה יחול גם על בעלי זכויות או על חדשים?

שאול צמח: אנחנו מתכוונים שזה יחול על כל מי שיפיק נפט בתקופה שבה החוק יהיה בתוקף.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: הנושא נבדק היטב ועמדתנו היא שאין פה בעיה חוקתית.

שאול צמח: מכיוון שסעיף ההסמכה הכללית מכניס מידה של חוסר ודאות, כך טענו העוסקים בענף, רצינו להקטין את מידת חוסר הוודאות.

שאול צמח: הכנסנו סעיף נוסף שאומר ש"שיעור האגרה, ההיטל או המס, שייקבעו כאמור בסעיף קטן א', לא יפחת מ-10% מן ההכנסה החייבת של הפקת נפט ולא יעלה על 60% מההכנסה כאמור".

שאול צמח: אנחנו מדברים על שינוי השיטה והכוונה היא שכל מה שיהיה במדרגה עד 36% לכאורה מותר בניכוי ולכן שיעורו האפקטיבי מבחינת תשלום הוא אפס, וב-60% אפקטיבית זהו תשלום של 24% מהרווח.

אברהם פורז: מה הסיבה לשינוי?

אברהם פורז: אתם חושבים שמשלמים פחות מדי?

שאול צמח: השיטה שהיתה נהוגה קודם לא לוקחת בחשבון את הרווחים.

שאול צמח: יכול להיות מצב תיאורטי בו לא יהיו רווחים בכלל, אבל התמלוגים ישתלמו.

אברהם פורז: יש הרבה דברים בהם יש תמלוגים שבאים מהכנסה ואתה לא מתעסק בצד ההוצאה.

אברהם פורז: אתה לא מס הכנסה.

יאיר פרץ: למיטב זכרוני יש חקיקה רטרואקטיבית.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: הנושא נבדק ומבחינה משפטית אין פה חקיקה רטרואקטיבית.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אני אסביר את זה בהרחבה.

אברהם פורז: גם אם זה נכון מבחינה משפטית, זה לא חייב להיות נכון מבחינה עניינית.

שאול צמח: שינוי השיטה הוא מעבר לשיטה פרוגרסיבית.

אברהם פורז: אבל זה לא מה שנכתב כאן.

אברהם פורז: אתם אומרים בין 10% ל-60%.

אברהם פורז: זאת אומרת ששר האוצר, בחקיקת משנה, יחד עם ועדת הכספים יקבעו את השיעורים.

שאול צמח: לפי חוות הדעת המשפטית שקיבלנו אין פה חקיקה רטרואקטיבית.

שאול צמח: החקיקה עברה את כל האישורים הנדרשים מבחינה משפטית והיא תחול מהמועד שבו החוק ייכנס לתוקף.

אברהם פורז: תודה.

אברהם פורז: אדוני השר, בבקשה.

אפי איתם: לא נהוג ששר בממשלה בא לוועדה בכנסת ונראה כמי שמתנגד לממשלה, מבחינת מה שנחשב לסדרי מנהל תקין.

אפי איתם: לפעמים בדיונים כאלה הולך לאיבוד נוכח-נפקד חשוב מאד וזה השכל הישר, שבאתי להיות הסניגור שלו.

אפי איתם: תנאים של השקעה קשורים לשוק חופשי ושוק חופשי קשור לפרספציות – איך נראה המשק שבו הולכים להשקיע את ההשקעה הזאת.

אפי איתם: אם מישהו בא לארץ להשקיע השקעות ענקיות מהסוג שנדרש בחיפושי נפט, אסור בשום אופן ליצור אווירה או תחושה שבמוצאו את הדבר הנדיר הזה, יבואו וישנו את התנאים, שגם כך הם עתירי סיכון וממון, וידרשו ממנו כסף שהוא לא חשב שיהיה כלול בהשקעה שלו.

יאיר פרץ: במרחק של כמה קילומטרים מאשקלון נמצאת הרשות הפלשתינית ושם לא עולה למשקיע שום דבר.

אפי איתם: אם האנרגיה שמושקעת בפסיקים ובנקודות היתה מושקעת בשאלה איך ניתן להחזיר את הנכס הזה לידי מדינת ישראל, היה אולי לא רע.

אפי איתם: לענייננו, אני כשר התשתיות ממליץ מאד שלא תתקבל כאן היום שום החלטה והדיון בכל הסוגיה הזאת יידחה וייכלל במסגרת שינוי החקיקה הכולל בחוק הנפט, שעכשיו נדון.

נחום לנגנטל: אתה מציע שנמשוך את זה מחוק ההסדרים?

אפי איתם: כן.

אפי איתם: זאת המשמעות האופרטיבית.

אפי איתם: הנושא ידון במסגרת השינוי בחקיקת חוק הנפט בכללו כי זה מקומו הראוי לדיון.

אברהם פורז: עד כמה שנמסר לי הסעיף הזה היה כלול בחוק ההסדרים מלפני שנתיים והוא עבר לוועדת הכספים.

אברהם פורז: מה קרה לסעיף הזה בוועדת הכספים?

שאול צמח: הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה והגיעה לוועדת הכספים.

שאול צמח: היה אז שר תשתיות חדש, ליברמן, שהסביר לוועדה שמשרד התשתיות מכין את חוק הנפט הגדול ולכן לא כדאי להיחפז ולדון בסעיף הזה.

אברהם פורז: באמת מכינים חוק נפט?

עו"ד דוידה לחמן-מסר: לא.

יאיר מעיין: מנהל הכנסות המדינה עוד לא גיבש את הקונספט איך הוא רוצה שייראה המנגנון הפיסקלי של גביית התמלוגים.

יאיר מעיין: משרד התשתיות מנהל עבודת מטה עם משרד האוצר ונמצאים בו מנהל הכנסות המדינה, מס הכנסה, אגף התקציבים ומשרד המשפטים.

יאיר מעיין: כינסנו את כל החברים שנמצאים פה ליום עיון שהתקיים לפני כשבועיים כדי להציג להם את עקרונות חוק הנפט המוצע על ידינו.

יאיר מעיין: לצורך העניין התקבלו המלצות של יועץ בינלאומי וקיבלנו ממנו לא מעט הערות, לא רק בנושא התמלוגים.

יאיר מעיין: גם הוא מציע בין 10% ל-60% ואנחנו רוצים לעשות תיקונים מלאים בכל חוק הנפט.

יאיר מעיין: לכן לא נכון להגיד שאנחנו לא מקדמים את הנושא וגם משרד האוצר עדיין לא גיבש את העמדה שלו.

יאיר מעיין: ביקשנו מכל החברים הצעות או הערות של היועץ וחלק מהם כבר העבירו לנו ניירות עמדה.

יאיר מעיין: סוכם שיתקיימו עוד שני מפגשים וכך נוכל לבוא עם חוק שלם בהסכמה.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: ראשית, הממשלה החליטה על הסעיף הזה במסגרת חוק ההסדרים.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: זאת היתה החלטת ממשלה, שמחייבת את כל השרים, לרבות השרים החדשים שזה עתה נודעו לתחום המרתק והמעניין, תחום הנפט, והפועלים בו.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: לפיכך אני מאד תמהה על דבריו של שר התשתיות, אשר פונה לוועדה בניגוד לעמדת הממשלה ומבקש דברים שהם בניגוד להחלטות הממשלה.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: החדר הזה מלא באנשים חשובים ויקרים שתרמו רבות לכלכלת המדינה.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: הסעיף הזה הוא סעיף מסמיך בלבד.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: הרבה מדינות מעודדות חיפושי נפט.

אברהם פורז: זה תקין בעינייך שבחקיקה ראשית עושים כזה טווח?

עו"ד דוידה לחמן-מסר: מרבית דיני המס מוסדרים בתקנות ובפטורים.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אנחנו עובדים כך וכולנו משלמים כך מס הכנסה.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: הסעיף הזה וסעיפים דומים נחקקו גם במדינות אחרות ונראה לכם מבחינה הסטורית שקרה אותו הדבר כמו אצלנו.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: כאשר התגלה נפט בים הצפוני, פקודת מה ההכנסה האנגלי שונתה ונקבעו שם שיעורי מס אחרים.

יוסי לנגוצקי: וזה עצר את החיפושים ל-15 שנה.

יוסי לנגוצקי: את מספרת רק חצי מהסיפור.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: זה מה שאתם אומרים.

יוסי לנגוצקי: לא, זה בדיוק מה שקרה.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אנשים קיבלו נכסים מהמדינה, השקיעו הרבה כסף, לקחו תעוזה וגייסו כספים על בסיס העובדה שאולי הם יגלו נפט.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: המדינה רשאית לשנות את שיטת המס שלה בכל עת על הכנסות עתידיות.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אף אחד לא פוגע בהכנסות שהופקו.

אברהם פורז: באה חברה אמריקנית והשקיעה הרבה כסף בחיפושי נפט בארץ, מתוך ידיעה שאם יהיה לה מזל ויימצא נפט, שיעור המיסוי שיוטל עליה הוא איקס.

אברהם פורז: עכשיו אנחנו קובעים אותו כשני איקס או כשלושה איקס.

אברהם פורז: מבחינה ערכית ומוסרית זה בסדר?

עו"ד דוידה לחמן-מסר: זהו סעיף הסמכה ששם רף מסוים, שיבוא לדיון בוועדה וכל החברים הנכבדים יוכלו לטעון לגופו של עניין.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: מה האנשים כאן טוענים?

עו"ד דוידה לחמן-מסר: כנגד עצם קיומה של הסמכות.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: באותה מידה אפשר לטעון נגד הרפורמה במס ולומר שזה גם לא מוסרי.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אם לקחתי את הכסף שלי והשקעתי אותו ברוסיה, עכשיו אני אמוסה?

עו"ד דוידה לחמן-מסר: לא יעלה על הדעת.

אברהם פורז: השאלה הערכית היא אחרת.

אברהם פורז: האם ראוי שהכנסת תחוקק הסדרים מרחיקי לכת כאלה בחקיקת משנה והמליאה לא תדע?

אברהם פורז: אולי הרוב במליאה חושבים שאסור לשנות את התנאים האלה?

עו"ד דוידה לחמן-מסר: היום היו בוועדת הכנסת תקנות על שיעור המס שיוטל על ניירות ערך נגזרים.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: זה פחות חשוב מזה?

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אופציות פחות חשובות מזה?

עו"ד דוידה לחמן-מסר: המערכת הזאת נקבעת ומיושמת בחקיקת משנה ולכן אין כאן בעיה חוקתית או בעיה רטרואקטיבית.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: לכל האנשים האלה יש שם ויש פנים, אבל לציבור אין שם ואין פנים.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אם חברי הכנסת יראו את טובת הציבור לנגד עיניהם יגיעו למסקנה שאין כאן פגיעה אמיתית בשום עיקרון מקודש.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אני רוצה להגיד למנכ"ל משרד התשתיות שאנחנו מחכים לחקיקה שלהם הרבה מאד זמן.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: תבוא חקיקה, נבטל את ההסמכה.

יאיר מעיין: עצם הדיון הזה מסכן את המשך החיפושים.

יוסי לנגוצקי: אני מייצג שותפות מוגבלת המחפשת נפט וגז בים התיכון הישראלי ואני עוסק בנושא 35 שנה.

יוסי לנגוצקי: התרגיל של שינוי המס שנעשה בים הצפוני תקע את החיפושים ל-15 שנה.

יוסי לנגוצקי: השאלה, בסופו של דבר היא האם ההחלטה הזאת תגרום למשלם המיסים לנזק או לתוספת.

יוסי לנגוצקי: אני רושם לפניי בחרדה שרק מעצם הדיבור על השינוי ירדה החברה שלי למקום 111 מתוך רשימה של 114 חברות מחפשים.

יוסי לנגוצקי: במאמצים שאני אישית שותף להם לנסות להביא שותפים לחיפושים העכשיוויים בים התיכון, יש לנו קושי גדול מאד, בנוסף לכך שאנחנו מחפשים בים התיכון.

יוסי לנגוצקי: כדאי שבמשרד האוצר יידעו שהרף הראשון הוא להביא מישהו שיהיה מוכן לקחת סיכון ועכשיו מתחילה החרב המהפכת של אי הוודאות לגבי שינוי המיסוי.

יוסי לנגוצקי: התוצאה תהיה שאולי יתקבל חוק, אבל לאחר שיתקבל החוק לא ייעשו קידוחים, לא תהיינה תגליות ולא יהיה על מה להטיל מס.

נגה בן-דוד: אני מחברת גבעות עולם חיפושי נפט.

נגה בן-דוד: אנחנו קודחים היום מזרחית לכפר-סבא ומקווים תוך שישה חודשים למצוא נפט.

נגה בן-דוד: אמנם הקידוח בים עולה הרבה מאד כסף אבל גם הקידוח ביבשה עולה גם כן הרבה מאד.

נגה בן-דוד: קשה מאד לגייס כסף כדי לחפש נפט והתמריץ היחיד שיש לאנשים לבוא ולהשקיע בנפט הוא מכיוון שאנחנו אומרים להם שאמנם זה סיכון גבוה, אבל אם יימצא נפט כולם ירוויחו.

נגה בן-דוד: עכשיו באים ידידינו מהאוצר ואומרים שהם יקחו לנו את זה.

נגה בן-דוד: הם אפילו לא אומרים כמה ואיך אלא רק שבעתיד הם יחליטו.

נגה בן-דוד: זהו חוסר ודאות נוראי.

דרורה ליפשיץ: שאלת מה קרה עם ההצעה שהיתה לפני שנתיים ודווקא על הבסיס של ההצעה היתה עכשיו התחייבות של יושב ראש ועדת הכלכלה לסיים את הדיון יחד עם חוק ההסדרים.

אברהם פורז: אני אסיים, אבל אני לא יודע איך זה יסתיים.

אברהם פורז: אם יתגבש פה רוב נגד, זה יסתיים בכי רע.

דרורה ליפשיץ: זה עבר לכאן כחלק מחוק ההסדרים.

אברהם פורז: אני מוכן להביא את זה להצבעה, אבל אתם צריכים להיות בטוחים שיש לכם רוב לדבר כזה.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אנחנו נעשה את הגיוס שלנו.

אברהם פורז: יש לי חשש שזה לא עבר בשעתו בוועדת הכספים כי היתה התנגדות לזה.

דרורה ליפשיץ: עמדת הממשלה היא העמדה שמוצגת בחוק ההסדרים ולכן היה חשוב שזה ימוזג כחוק אחד.

אברהם פורז: האם התקיים בממשלה דיון נפרד על הסעיף הזה?

דרורה ליפשיץ: דיון נפרד על כל החוק.

דרורה ליפשיץ: יש כאן שתי שאלות נפרדות:

דרורה ליפשיץ: אחת היא כאילו טענה של רטרואקטיביות – החלה על בעלי זכויות קיימות והשניה היא מה בחקיקה ראשית ומה בחקיקת משנה.

דרורה ליפשיץ: השאלה הראשונה היא הגישה של כל חוקי המיסים.

דרורה ליפשיץ: זה יהיה תקדים מאד מסוכן לקבל פה החלטה שיש למישהו זכות מוקנית על שיטת המס במדינה ועל שיעור המס ולא ניתן יהיה לעשות שום שינוי בחוקי המס.

דרורה ליפשיץ: בנוגע לשאלה השניה – ראשית, זה מקובל בחקיקת המס.

דרורה ליפשיץ: שנית, יש רף עליון שמופיע פה.

דרורה ליפשיץ: שלישית, זאת לא תהיה החלטה של הממשלה לבדה כי זה מגיע לדיון באישור ועדת הכספים, כך שהדיון על גוף הנוסח וגוף ההוראות יתקיים בוועדת הכספים.

דרורה ליפשיץ: המליאה תדע שבאמת מדובר כאן על החלה על בעלי זכויות קיימות, על מפיקי נפט קיימים.

אברהם פורז: אבל היא לא תדע מה מטילים עליהם בדיוק.

דרורה ליפשיץ: אבל היא תדע מה הרף העליון.

פרופ' חיים לבנון: דיברת על העניין הערכי-מוסרי של הדבר.

פרופ' חיים לבנון: השאלה איננה מה יהיה על אנשים שפוקעת ההתחייבות שלנו כלפיהם אלא מה אנחנו עשויים לראות לעתיד.

פרופ' חיים לבנון: האנשים שיקבלו את החוק הרטרואקטיבי יסבלו לכאן או לכאן, אבל הסכנה היא שזה יגרור אחריו הפסקה של השקעות בכל נושא קידוחי הנפט.

אברהם פורז: אתה אומר שמיסוי גבוה מרתיע מחפשים חדשים.

גדעון תדמור: ראשית, אני רוצה להעיר כמה הערות לגבי דבריה של המשנה ליועץ המשפטי של הממשלה.

גדעון תדמור: היינו כאן בדיון מאד אמוציונלי בנושא חוק הגז וגם אז נטען שלא יקרה שום אסון – נחוקק את החוק על פי עמדת הממשלה, למרות שכל החברים נלחמו נגד הקונספציה שהיתה ביסוד החוק, ובמקרה הכי גרוע אם נראה שניכשל, נשנה את החוק.

גדעון תדמור: היום אנחנו עומדים בפני שוקת שבורה בדיוק בגלל אותה גישה.

גדעון תדמור: חוקקו חוק, טענו כולנו שהחוק הזה בלתי ישים ולא ייבנה מטר אחד של צינור ממנו.

גדעון תדמור: הפלטפורמה יוצאת בימים אלה לחוף ישראל – פרוייקט של 300 מיליון דולר יביא ביוני 2003 גז לאשדוד - ואיש סביב השולחן הזה לא יודע מי יחבר את הצינור לצרכן שחתום איתנו על חוזה, קרי חברת החשמל.

גדעון תדמור: אולי לפחות נפיק לקחים ממה שקרה בוועדה הזאת רק לפני מספר חודשים.

אברהם פורז: זה לא בדיוק דומה.

גדעון תדמור: אני מציע למשרד האוצר לקרוא את הדוח של החברה הזרה עד תום, למרות שהוא דוח ארוך וכתוב באנגלית.

גדעון תדמור: צריך להביא בפני חברי הוועדה את המידע שכתוב בתוך הדוח בצורה מאד מאד ברורה, שזה יהיה אסון להמשך חיפושי הנפט והגז במידה ותהיה תחולה רטרואקטיבית.

גדעון תדמור: אי אפשר בשום אופן לנתק את הסעיף הזה, שהוא הסעיף המרכזי בהיבט הפיסקאלי מכל יתר השינויים בחוק הנפט.

גדעון תדמור: אם חוק הנפט לא הגיע עד היום לדיון כמכלול, נמתין עד שהוא יגיע למכלול.

גדעון תדמור: צריך לזכור שאין לחוק הזה שום השלכה על תקציב 2003.

גדעון תדמור: מה המהירות?

גדעון תדמור: הנזק הוא מיידי כי משדרים חוסר ודאות.

גדעון תדמור: אנחנו עומדים היום בפני קידוחים נוספים, אבל מי ישקיע 25 מיליון דולר כשיש חוסר ודאות לגבי המיסים שישולמו בכל קידוח כזה?

גדעון תדמור: כל הכוונה היא לנסות ולהוציא כסף מאלה שהשקיעו, ורחמנא לצלן גם הצליחו.

קולין סינקלייר: (מדבר באנגלית, גדעון תדמור מתרגם) הנושא הזה מאד מאד חשוב לסמדן ולחברת האם נובל ולכל משקיע בינלאומי ששוקל להשקיע בחיפושי במדינת ישראל.

קולין סינקלייר: תעשיית חיפושי הנפט והגז עומדת בפני נקודת הכרעה קריטית.

קולין סינקלייר: במשך השנים בוצעו בישראל למעלה מ-300 קידוחים ואנחנו יכולים לומר שהיום יש רק תגלית גז מאד משמעותית אחת, מרי, שאנחנו בני המזל להיות המגלים שלה.

קולין סינקלייר: לאחר 300 קידוחים רזרבות הגז שנתגלו לכל השוק הישראלי יספיקו לחמש-שש שנים ועם פיתוח של שדות קטנים נוספים, מקסימום לעשר שנים.

קולין סינקלייר: מדינות מנסות להגיע לתגליות שיאפשרו להן רזרבות מוכחות לעשרים שנות צריכה לפחות.

קולין סינקלייר: אלה מדינות שלא חשופות לסיכונים ביטחוניים ואחרים כפי שקיימים בישראל.

קולין סינקלייר: עומדת בפני המדינה ברירה: האם לאמץ מדיניות פיסקאלית שתעודד גם השקעות מקומיות וגם זרות בהמשך הפיתוח או להמיר את המשך החיפושים בתזרים מזומנים מיידי.

קולין סינקלייר: לאור זאת נקט משרד התשתיות ביוזמה ולקח יועץ בינלאומי, IHS על מנת להביא את הנסיון הבינלאומי ולהמליץ המלצות.

קולין סינקלייר: מדינת ישראל הקפיאה מתן רשיונות נוספים ב-2000 מתוך כוונה שכל הרשיונות הבאים שיינתנו, יהיו כפופים לשינוי המדיניות הפיסקאלית במידה והיא תאומץ.

קולין סינקלייר: פורסם בעיתון שיש כוונה לשנות את המדיניות הפיסקאלית באופן קיצוני, עד ל-50% מס נוסף והיום אנחנו יודעים שזה בין 10% ל-60%.

קולין סינקלייר: משרד התשתיות אמר בצורה חד משמעית שלא תהיה תחולה של השינוי על זכויות נפט שהוענקו עד לאותו מועד.

קולין סינקלייר: בשעה שמדינות העולם מנסות לעודד על ידי יצירת תנאים פיסקאליים טובים יותר למשקיעים, עצם העובדה שישראל מנסה לשקול הרעה של התנאים הפיסקאליים תהיה מאד שלילית.

קולין סינקלייר: המסקנה מדוח IHS היא שמשקיעים לא יבואו וישקיעו מאות מיליוני דולרים, כשמחזור ההשקעה הוא ארוך ויכול להגיע ל-10-20 שנה, כאשר אין אמון של המשקיע בכך שתהיה יציבות בתנאים הפיסקאליים.

אברהם פורז: לצערי, אני חייב לסיים עכשיו את הישיבה.

אברהם פורז: כל מי שלא דיבר עכשיו, ידבר בישיבה הבאה שתתקיים בשבוע הבא כנראה.

אברהם פורז: עד ה-4 בדצמבר נסיים את הדיון בנושא לכאן או לכאן.

אברהם פורז: סליחה שהישיבה היום קצרה עקב הנסיבות ותודה רבה לכם.

אברהם פורז: הישיבה נעולה.