ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 524, 2002-10-29 10:00

יעקב ליצמן: בוקר טוב.

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה המשותפת של ועדת הכספים וועדת הכלכלה.

יעקב ליצמן: יושב-ראש ועדת הכלכלה, עמיתי חבר הכנסת אברהם פורז, התנצל שהוא לא יכול היה להשתתף בישיבה הזאת.

יעקב ליצמן: הנושא שעל סדר היום הוא יום התיירות בכנסת.

יעקב ליצמן: לצערנו התעשייה בכלל והתיירות בפרט נמצאות היום במצב קשה ביותר.

יעקב ליצמן: אין תיירים, בטיסות נכנסות יש הרבה ביטולים ואנשים מפחדים לבוא לארץ.

יעקב ליצמן: אנחנו רואים שבסך הכל בוושינגטון יכול לקרות אסון גרוע יותר ממה שקורה כאן.

צלי רשף: שלא לדבר על מוסקבה.

יעקב ליצמן: במוסקבה זה גז עצבים, ועצבים יש לנו כאן יותר מאשר שם.

יעקב ליצמן: אני מודה ליוזמים שהעלו את נושא התיירות על סדר היום של הכנסת, ובאמצעות הכנסת גם על סדר היום של הציבור הרחב.

יעקב ליצמן: מעבר לתיירות יש לנושא השלכות להרבה קבוצות בארץ.

יעקב ליצמן: יש אוטובוסים והסעות וביקורים בשמורות הטבע וכיו"ב.

יעקב ליצמן: זה לא סוד שאנחנו רוצים שהממשלה תעזור לתיירות, ובדרך-כלל לקראת התקציב כל אחד פונה ואומר שהענף שלו הוא הכי פגוע, הכי נפגע.

יעקב ליצמן: אגב, הדברים די נכונים, אבל צריך לחפש מקום לסיוע לכל אחד.

יעקב ליצמן: אני חושב שהגיע הזמן שהממשלה תראה בתיירות אחת ההכנסות של המדינה.

יעקב ליצמן: בזמנים הטובים היו הרבה הכנסות דרך התיירות וצריך להחזיר את הנושא הזה.

יעקב ליצמן: קראתי לאחרונה שתיירות פנים נתנה הרבה מאוד.

יעקב ליצמן: זה טוב, זה כיוון נכון, אבל זה לא מספיק, זאת רק תחילת הדרך.

יעקב ליצמן: צריך גם לראות את התיירות מחו"ל.

יעקב ליצמן: אני מקדם בברכה את שר התיירות, הרב יצחק לוי, ומזמין אותו לשאת את דבריו.

יעקב ליצמן: אני רוצה לשמוע אחר-כך מהמשלחות דרכים והצעות מה ניתן לעשות כדי לקדם את העניין.

יעקב ליצמן: אדוני השר, בבקשה.

יצחק לוי: תודה רבה.

יצחק לוי: ברשות היושב-ראש, חברי הכנסת, רבותיי מובילי ענף התיירות הנמצאים כאן אתנו, ראשית אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת הכספים וליושב-ראש ועדת הכלכלה, שאיננו נוכח כאן, על כך שאנחנו מקדישים את הישיבה לנושא התיירות.

יצחק לוי: תיירות היא ענף כלכלי רווחי ומכניס למדינת-ישראל.

יצחק לוי: לצערנו הרב הוא נקלע למשבר, כפי שכל הכלכלה נקלעה למשבר.

יצחק לוי: אלא שהמשבר בענף התיירות הקדים לבוא והוא מתמשך במשך כל השנתיים האלה.

יצחק לוי: הוא הקדים לבוא, מכיוון שעניין התיירות הוא פשוט, מבטלים נסיעות ולא באים בעקבות פיגועים.

יצחק לוי: הירידה מורגשת מיד בעקבות פיגוע, בניגוד לענפים אחרים שאולי זה עניין של תהליכים ועניין של זמן.

יצחק לוי: זה נמשך מכיוון שכל עוד אין יציבות ביטחונית בארץ המשבר לדעתנו יימשך.

יצחק לוי: אנחנו לא נחזור לשנים הטובות של התיירות שהיו ב-1999-2000.

יצחק לוי: כרגע ניתוספה לנו סכנת המלחמה עם עיראק, שרק מוסיפה משבר על משבר ומוסיפה חשש על חשש להגיע לאזור.

יצחק לוי: משרד התיירות, יחד עם כל גורמי התיירות הנמצאים כאן, יוצאים למסע פרסום, הסברה ותמיכה בענף התיירות, לא רק כדי שהענף לא יתמוטט אלא כדי שהענף יתקיים.

יצחק לוי: אנחנו יוצאים גם ברעיונות וגם במעשים כדי לנסות ועל אף המצב הקשה לאושש את הענף.

יצחק לוי: לפני שאפרט כמה תוכניות אני רוצה להביא בפניכם כמה מספרים.

יצחק לוי: בכניסות התיירים לישראל בשנת 2000 היינו בשיא, הגענו ללמעלה מ-2.5 מיליון כניסות.

יצחק לוי: אני זוכר את הדיונים בממשלה לקראת שנת 2000, הייתי אז חבר ממשלה.

יצחק לוי: בשנת 1999 הצפי היה שבשנת 2000 אנחנו נעבור את ה-3 מיליון תיירים.

יצחק לוי: היתה אז תקווה גדולה בענף שאנחנו מדברים על אפשרות של התייצבות המספר של 3 מיליון תיירים ואילך והגדלתו, ובהתאם נעשו גם השקעות גם במלונות, גם באתרי התיירות וגם בכל הענפים הנלווים לענף התיירות.

יצחק לוי: באה עלינו המלחמה הזאת באמצע ספטמבר והפסיקה את המהלך המבורך שהיה.

יצחק לוי: הכניסות ירדו ב-2001 משני מיליון ו-600 אלף למיליון ו-200 אלף, כלומר ירידה דרסטית ביותר, ובשנת 2002 ההערכה שלנו היא שלא נגיע למיליון תיירים נכנסים.

יצחק לוי: כלומר שאנחנו נמצאים בירידה מאוד תלולה.

יגאל ביבי: כמה מזה חוץ וכמה פנים?

יצחק לוי: אני מדבר עכשיו רק על תיירים מבחוץ.

יצחק לוי: בתיירות פנים יש עלייה, אבל אנחנו צריכים לדבר איך אנחנו ממשיכים את העלייה הזאת.

יצחק לוי: אם ניקח את המספרים בלינות, הרי מכמעט עשרה מיליון ב-2000 הגענו ל-3.8 מיליון ב-2001, וב-2002, לפי הנתונים כרגע, עד אוגוסט נגיע ל-1.3 מיליון, כלומר שבכל מקרה תהיה ירידה.

יצחק לוי: אני מדבר על הלינות של התיירות הנכנסת.

יצחק לוי: לעומת זה בלינות הישראלים יש עלייה.

יצחק לוי: אני רוצה לציין כאן גם את האזרח הישראלי, שבין אם זה מסיבות כלכליות ובין אם זה מסיבות אידיאולוגיות נשאר בארץ יותר וניצל יותר את התיירות של הארץ כדי לנפוש.

יצחק לוי: היתה עלייה של לינות ישראלים מ-10 מיליון בשנת 2000 ל-11 מיליון בשנת 2001, וב-2002 אנחנו כרגע עומדים על 9 מיליון לינות ואנחנו מקווים עד סוף השנה לעבור את המספר של 2001.

יצחק לוי: כמובן שהתיירות המכניסה יותר היא התיירות הנכנסת, תיירות הפנים מכניסה פחות.

יצחק לוי: אבל לדעתי זה ענף חשוב ביותר, שאולי בשנים הטובות קצת הזנחנו.

יצחק לוי: כלומר, לא ראינו אותו כחלק בסיסי מהתיירות בישראל.

יצחק לוי: המשבר הזה הזיק מאוד לתיירות אבל גם למדנו כמה דברים.

יצחק לוי: אחד הדברים החשובים שלמדנו הוא משקלה של תיירות הפנים בישראל.

יצחק לוי: כשנדבר על תוכניות המשרד נראה שיש לזה מקום מאוד מרכזי.

יצחק לוי: בהכנסות מתיירות יש ירידה.

יצחק לוי: אם בשנת 2000 ההכנסות של המדינה היו מעל 4 מילירד דולר, היום ההכנסה בקושי מגיעה למיליארד אחד.

יצחק לוי: כלומר יש הפסד ממשי בהכנסות המדינה.

יצחק לוי: אותו הדבר בתעסוקה.

יצחק לוי: התעסוקה בענף התיירות, במלונאות ובכל הענפים שמסביב, היא מרכיב חשוב בתעסוקה בישראל.

יצחק לוי: אם בשנת 2002 ענף התיירות העסיק יותר מ-200 אלף אנשים, היום אנחנו עומדים על 140 אלף, ואני מאוד חושש שאם המשבר יימשך ולא נמצא דרכים לאושש אותו הרי שהמספר הזה ימשיך ויירד.

יצחק לוי: כך שאתם מתרשמים מההשלכות הרבות שיש למשבר בענף התיירות.

יצחק לוי: אנחנו במשרד התיירות, בשיתוף פעולה מלא עם כל גורמי התיירות, לא מוכנים להשלים עם המצב המשברי הזה.

יצחק לוי: אנחנו יודעים שאנחנו נמצאים במשבר אבל אנחנו לא מוכנים להשלים אתו.

יצחק לוי: אנחנו רוצים יחד אתכם, בעזרתכם, בסיוע ראשי המדינה, בסיוע הכנסת, בסיוע הממשלה ובסיוע הציבור להודיע על כך שאנחנו נאבקים על ענף התיירות, אנחנו רוצים לאושש אותו ואנחנו רוצים לשמר אותו ולשפר אותו.

יצחק לוי: אני אומר כמה דברים שיהיו רקע לדיון כאן.

יצחק לוי: הדבר הראשון הוא שימור הענף.

יצחק לוי: שימור הענף הוא חשוב ביותר ליום שאחרי, כלומר כולנו מצפים שהמשבר ייגמר היום או מחר או בעוד חצי שנה או בעוד שנה.

יצחק לוי: ענף התיירות בישראל הוא ענף כלכלי מרכזי, ענף עם פוטנציאל ענק.

יצחק לוי: יש השקעות אדירות בתיירות בישראל, גם השקעות של המגזר הפרטי וגם השקעות של המגזר הציבורי, ואנחנו חייבים לשמר אותן.

יצחק לוי: כדי לשמר אותן גם משרדי התיירות שלפניי, גנדי זכרו לברכה וייבדל לחיים ארוכים חבר הכנסת אלון, שר התיירות לשעבר שנמצא כאן אתנו ואנוכי, גם ב-2000, גם ב-2001 וגם ב-2002 וגם לקראת 2003 בנינו חבילת סיוע יחד עם האוצר לענף התיירות.

יצחק לוי: הסיוע כולל הנחה בארנונה, קרן הלוואות, תקציב מיוחד לקרן שיווק, גם למלונאים, גם למארגני תיירות, לתיירות פנים, סיוע לאטרקציות.

יצחק לוי: אנחנו מדברים על היקף סיוע בסביבות 100 מיליון שקלים לענף התיירות.

יצחק לוי: ל-2003 חלק מהתוכנית כבר גובשה יחד עם האוצר וחלק עדיין לא גובשה.

יצחק לוי: אנחנו גם נבקש את הגדלת הסיוע לשיפוץ מלונות, לשיפוץ אתרים בסכום של עשרות מיליוני שקלים כדי שאפשר יהיה לשמר את המערכת.

יצחק לוי: הדבר השני שבעינינו הוא דבר שבידינו הוא עידוד תיירות הפנים.

יצחק לוי: עידוד תיירות הפנים הוא דבר שאנחנו מבקשים לעשות הן בהגברת השיווק, הן בהגברת המודעות ובראש ובראשונה בדוגמה האישית.

יצחק לוי: אנחנו נפנה היום, כל חברי הכנסת, להודיע שהשנה מתיירים בארץ ולא יוצאים לחו"ל לנופש, אלא מנצלים את אתרי הנופש המצוינים שיש לנו בארץ בכל מקום, מהגולן ועד אילת.

יצחק לוי: אנחנו נעודד את תיירות הפנים עד כמה שאנחנו יכולים.

יצחק לוי: תיירות הפנים לא אכזבה, ראו את הנתונים היום, בחודש ספטמבר הנתונים חיוביים.

יצחק לוי: היתה עלייה בתיירות בזכות תיירות הפנים.

יורי שטרן: גם החגים בשנה שעברה היו יותר מאוחרים.

יצחק לוי: נכון, אבל השנה היו יותר מאשר ב-2001.

יצחק לוי: הנתונים היום עולים על הנתונים של 2001.

יצחק לוי: הווה אומר שתיירות הפנים היא בהחלט בסיס חשוב ואנחנו בתוכנית 2003 ניתן לזה ביטוי במשרד, ניתן לזה שיווק יותר גדול, סיוע יותר גדול ופנייה הרבה יותר רחבה לציבור לתייר בארץ.

יצחק לוי: יחד עם זה המשרד ממשיך לפתח את התיירות בארץ.

יצחק לוי: אנחנו מרכזים היום בחו"ל את הפניות לקהלי יעד, הווה אומר קהילות יהודיות, צליינים, קהלים מאוד ממוקדים, כדי לנסות ולמצות את אותם קהלים שאנחנו חושבים שהם פוטנציאל לבוא לארץ.

יצחק לוי: בעת המשבר הזה היו מדינות שהתיירות מהן נעלמה לגמרי והיו מדינות שלפחות הקהילות היהודיות שם היטו כתף ובאו, גם מתוך סולידריות וגם מתוך רצון לנפוש בישראל.

יצחק לוי: אני רוצה לציין את יהדות ארה"ב, את יהדות צרפת שבאופן משמעותי התגייסה לבוא לארץ, יהדות אנגלייה במידה מסוימת.

יצחק לוי: יש בהחלט אפשרות למצות את הפוטנציאל הזה.

יצחק לוי: אנחנו כמובן נרצה לשמר את צינורות השיווק שלנו בכל מקום ומקום.

יצחק לוי: צריך להבין שצינורות שיווק שמתייבשים, אחר-כך קשה מאוד לפתוח אותם בחזרה.

יצחק לוי: לכן אנחנו נחשוב על תוכנית מיוחדת לשיווק חו"ל השנה, שגם תשמר את צינורות השיווק שלנו אבל גם תמכור יותר, יהיה שיווק יותר אגרסיבי לגבי אוכלוסיות יעד שיכולות להגיע לארץ.

יצחק לוי: בכל העולם, לפחות בעולם החופשי, התיירות היא ענף כלכלי מרכזי ומתפתח.

יצחק לוי: מדינת-ישראל לא צריכה לפגר אחרי העולם בעניין הזה, מה עוד שזה משאב בעל משמעות גדולה מאוד.

יצחק לוי: יש לנו מה לתת, יש לנו מה למכור, יש לנו דעת ויש לנו תרבות ויש לנו היסטוריה ויש לנו מקומות יפים ויש לנו אתרים נהדרים ויש לנו בהחלט מה להציע.

יצחק לוי: לכן הדיון הזה בעינינו הוא דיון מאוד חשוב.

יצחק לוי: כפי שהיושב-ראש הציע, אנחנו נבקש לשמוע גם את ענפי התיירות השונים ואת הצעותיהם.

יצחק לוי: בסופו של דבר אנחנו מקווים שמהיום הזה ומהדיון הזה אנחנו נצא לדרך של התאוששות ושל תנופה למען התיירות בישראל.

יצחק לוי: תודה רבה.

יעקב ליצמן: תודה, אדוני השר.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת בני אלון, בבקשה.

בנימין אלון: אני מסכים עם כל הנאמר, בעזרת השם נצליח.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת שוחט, בבקשה.

אברהם-בייגה שוחט: אדוני היושב-ראש, שמעתי את דברי מנכ"ל משרד התיירות, אהרון דומב, ומה הם ששת הדברים שצריך לעשות כדי שאנחנו נוכל להתקדם בענף התיירות.

אברהם-בייגה שוחט: אבל הוא שכח כנראה סעיף אחד שבלעדיו כל ששת הסעיפים הראשונים שווים כקליפת השום.

אברהם-בייגה שוחט: יש לנו כל האפשרויות לעשות כנס מהסוג הזה ויש גם דברים שצריך לעשות, ואני לא מזלזל, צריך לשמר תשתיות וצריך לעשות הכל כדי שתהיה תיירות פנים יותר חזקה.

אברהם-בייגה שוחט: אבל גם היא מוגבלת בפוטנציאל הגידול שלה.

אברהם-בייגה שוחט: אבל אני אומר לך, שר התיירות, ואתה באמת ידידי, הכל דיבורים בעלמא.

אברהם-בייגה שוחט: ענף התיירות לא יתאושש, ענף התיירות לא יכול לשנות מגמה.

אברהם-בייגה שוחט: היום ראיתי במספרים שענף התיירות נמצא במצב שבו הוא היה ב-1966, ואם אתה כשר בממשלת ישראל, כאחראי על הענף, לא עושה את החיבור המתבקש, אז מה אתה רוצה מאנשים בעם ישראל או מאנשים שעובדים בבתי המלון או מאנשים שמנהלים את העסק, שהם יעשו את החיבור ויבינו שהבעיה היא בעיה פוליטית?

אברהם-בייגה שוחט: כל הדיבורים פה שנעודד וננסה לא ישנו כקליפת השום.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא אומר שבתחומים שהוזכרו לא צריך לעשות.

אברהם-בייגה שוחט: הבעיה היא לא תיאום בין הגורמים, וכאשר תשתנה התמונה ואנשים יבואו לכאן זה לא יהיה כתוצאה מזה שנשלח שליחים.

אברהם-בייגה שוחט: כאשר בני אלון היה בתפקיד שר התיירות הוא אמר לי שהוא רוצה לפתח תיירות לרצועת עזה עם אוטובוסים משוריינים.

אברהם-בייגה שוחט: אתה צריך לעשות את החיבור ולהבין שהמשרד שאתה עומד בראשו הוא משרד שישלם יום-יום את מלוא המחיר, ואני לא רוצה להיכנס לוויכוח המדיני, הוא ברקע של העניין.

אברהם-בייגה שוחט: נשאלת השאלה מה עושים במצב שבעיית המפתח לא פתורה, ובלי פתרון בעיית המפתח לא תהיה פה תיירות.

אברהם-בייגה שוחט: אני חוזר ואומר, יש לעודד תיירות פנים, זה בסדר וצריך להשקיע בזה כסף, כי זה מקטין את המכה.

אברהם-בייגה שוחט: שימור תשתיות הוא חשוב מאין כמוהו.

אברהם-בייגה שוחט: יש הארנונה, עוד בתקופה שאני כיהנתי בתפקיד עשינו את זה, אבל כמו תמיד זה מתגלגל ונתקע.

אברהם-בייגה שוחט: היתה קרן, וצריך לראות איך גורמים לכך שחלילה הענף לא יקרוס אלא יוכל להחזיק מעמד ולעבור את התקופה הזאת.

אברהם-בייגה שוחט: אבל יום התיירות הוא יום שבו אנחנו צריכים לעשות את שני הדברים האלה.

אברהם-בייגה שוחט: כל הדברים האחרים שמוזכרים כאן הם חשובים כאשר יש סיכוי לעניין, כאשר באמת יש מזור ומרפא לבעיה, ואני מקווה שהצעידה שהיתה מ-1966 עד שקרה מה שקרה ב-1999 תיקח הרבה פחות זמן.

אברהם-בייגה שוחט: אבל צריך להבין את זה, ומי שמתעלם מהרקע של העניין ומדבר כאילו שיש לנו בעיה אדמיניסטרטיבית פשוטה שאם יהיה תיאום בין הגורמים אנחנו נעלה בגרפים, זה לא יקרה.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו כחברי הכנסת צריכים להגיד את זה לעצמנו, ואתה כשר בממשלה המופקד על התיק הזה צריך להגיד את הדברים, ואני מניח שגורמי התיירות יודעים את זה יותר טוב מכל אחד מאתנו כאשר הם בציפורניהם מנסים לשמר את הענף.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: עמוס שפירא, בבקשה.

עמוס שפירא: אדוני היושב-ראש, אני הגעתי לאל-על לפני חמישה חודשים, ומצאתי בחברה אנשים מעולים שנחושים להיות חברת תעופה עסקית המתחרה היום בלמעלה מ-80 חברות ושרוצים לתת מוצר איכותי הן לתייר המגיע לישראל והן לישראלי הנוסע לטייל בחו"ל.

עמוס שפירא: על המשבר בתיירות ועל המספרים שיורדים דובר כבר, ובוודאי עוד יזכירו הרבה פעמים כמה העסק הוא קשה.

עמוס שפירא: אני לא חושב שמישהו יטיל ספק בעובדה שחברת אל-על היא מרכיב חשוב, כי באמצעותה מביאים את התיירים לארץ.

עמוס שפירא: למרות שאנחנו מבינים שתיירות הפנים היא בהתפתחות על חשבון תיירות החוץ והיא תרומה חשובה לתיירות בארץ, על אל-על היא מקשה קושי נוסף, כי השנה זאת שנה ראשונה שבה כמות הישראלים שיוצאים לחו"ל היא בירידה, לפחות בעשר השנים האחרונות שאני מכיר, מה שמקשה עלינו עוד יותר בתפעול של העסק.

עמוס שפירא: כדי לשים את הדברים בקונטקסט הנכון, אני רוצה לומר שלחברת תעופה במדינת-ישראל יש בעיה מעבר למצב הפוליטי, שהוא עוד יותר קשה.

עמוס שפירא: כל שוק התעופה במדינת-ישראל הוא שוק של 2.5 מיליארד דולר, לא רק אל-על אלא סך כל העוגה שאנחנו מדברים עליה.

עמוס שפירא: וכדי לסבר את האוזן, חברת התעופה המובילה בעולם היא חברה של 18 מיליארד דולר.

עמוס שפירא: זאת אומרת, פי 6-7 מגודל שוק התעופה במדינת-ישראל.

עמוס שפירא: אם ניקח חברה יותר קטנה כמו בריטיש-ארווייז, היא פי 5 יותר גדולה משוק התעופה במדינת-ישראל.

עמוס שפירא: זאת אומרת, שוק התעופה במדינת-ישראל הוא בסדר גודל של אולי חברה קטנה-בינונית בעולם, כאשר אל-על מהווה בסך הכל סדר גודל של מיליארד דולר בשוק שבו יתרונות לגודל הן מרכיב קריטי ליכולת של חברה להתקיים.

עמוס שפירא: זאת אומרת שלאל-על יש בעיה בסיסית והיא שגודל השוק בכלל במדינת-ישראל, והיום עוד יותר, קטן על מוביל לאומי אחד.

עמוס שפירא: את זה חייבים להבין כשמדברים על מדיניות תעופה.

עמוס שפירא: ואם מישהו רוצה לדבר על היכולת של מדינת-ישראל לשמר את הקשר האווירי, את העובדה הזאת חייבים להבין.

עמוס שפירא: יותר מזה, כשמדובר על תיירים לצערי הרב היום לא מדובר על הדבר הזה, אבל כשמדברים על שימור אני זוכר שהיו זמנים שמשרד התיירות היה נלחם כדי להגדיל בפיקים את כמות התיירות, ואני מדבר על מה צריך לשמר.

עמוס שפירא: חברות תעופה בין-לאומיות שמגיעות לארץ בזמן פיקים לא מגדילות את היקף התנועה, כי לגביהן מדינת-ישראל היא לא בדיוק בשיקולים.

עמוס שפירא: זאת אומרת, חברת אל-על היא מרכיב חשוב כנכס שלעתיד אפשר יהיה על הבסיס שלו לפתח את התעופה.

עמוס שפירא: נקודה נוספת שחייבים להזכיר בהקשר הזה, אם יש אמונה שהתיירות אכן תגדל בעתיד ואם מבינים שתיירים מביאים עם חברת תעופה, צריך לקחת בחשבון שמה שקרה במדינת-ישראל זה תשואה יותר חריפה ממה שקרה בענף התעופה בעולם.

עמוס שפירא: רק חברות התעופה האמריקניות הפסידו בשנה הזאת 6-7 מיליארד דולר.

עמוס שפירא: אנחנו עשינו חשבון וגם במדינה קפיטליסטית כמו ארה"ב הממשל האמריקני לא התבייש לקחת כסף ולסייע לחברות, כי הוא מבין שתעופה זה נכס אסטרטגי בארה"ב.

עמוס שפירא: אם חברת אל-על היתה חברה אמריקנית, אגב, היא היתה מקבלת סיוע מהממשל האמריקני בסדר גודל של 60 מיליון דולר.

עמוס שפירא: כל ענף התעופה במדינת-ישראל היה מקבל סדר גודל של 100 מיליון דולר.

עמוס שפירא: צריך להבין שחברות התעופה במדינת-ישראל לא קובעות את רמת הביטחון שאנחנו נותנים.

נחום לנגנטל: אתה אומר שיש ניגוד עניינים בין התיירות לבין התחבורה.

נחום לנגנטל: זה דבר שהוא סביר.

נחום לנגנטל: כשאנחנו דנים פה ביום התיירות, יכול להיות שכתוצאה מהמסקנות שלנו שצריך לעודד את התיירות אל-על יכולה להידפק פה.

נחום לנגנטל: כי הם ירצו לעשות טיסות סכר הם יכולים לעשות את זה יותר זול.

עמוס שפירא: העובדה שהם יכולים לעשות את זה יותר זול ממני היא עובדה לא קיימת.

עמוס שפירא: מה שאני אומר הוא, שאנחנו באמת נרתמים כדי להגדיל את כמות התנועה בשעת הפיקים.

עמוס שפירא: השאלה היא קודם כל האם אתה רוצה להעביר את זה עם סכר זר לצורך העניין, כי 50% מהסכר במדינת-ישראל הוא סכר זר, לא עובדים ישראלים עובדים שם.

עמוס שפירא: אם בסופו של דבר מדובר היום שאגף התקציבים מתכנן הורדה, אחרי שהורידו השנה את תקציב ההשתתפות בתקציב הביטחון של חברות התעופה מ-75% ל-66%, זה לבד 5-6 מיליון דולר רק בשנת 2002, רק בחברת אל-על.

עמוס שפירא: בספר התקציב לשנה הבאה מדובר להוריד את זה מ-66% ל-50%.

עמוס שפירא: רק ההשפעה של זה על חברת אל-על היא 12 מיליון דולר.

עמוס שפירא: ברור שאין פה יש מאין, כי אנחנו בוודאי לא נצמצם את רמת הביטחון שאנחנו נותנים לנוסעים שלנו.

עמוס שפירא: המשמעות היא שנצטרך לצמצם את זה במקום אחר.

עמוס שפירא: למשל בהשקעות בתשתית של רמת מטוסים ורמת השירות שאנחנו יכולים לתת לתייר העתידי.

עמוס שפירא: נקודה נוספת היא ההשתתפות של משרד התיירות בתקציבי התשתית.

עמוס שפירא: אני מסכים, זה נאמר כבר.

עמוס שפירא: צינורות הפצה, גם של חברת תעופה וגם של תיירות, של סוכני נסיעות בחו"ל וכיו"ב זה לא דבר שהיום הוא נסגר ומחר הוא בא בקלות.

עמוס שפירא: היו תקציבים לסיוע, גם תקציבים שאל-על היתה שותפה בהם, ופעולות שהיו עושים כדי לעודד את התיירות הזאת.

עמוס שפירא: זה נכון שהיום קשה.

עמוס שפירא: כאשר הייתי בארה"ב שאלתי איך אפשר להביא לפחות יהודים.

עמוס שפירא: הביאו לי עיתון של הוושינגטון-פוסט, שבו ישראל במרכז ועם הטווח של הטילים של עיראק, ושאלו אותי מי יבוא למקום שהוא במרכז הטילים ולמקום שבו מתפוצצת פצצה כל שני וחמישי.

עמוס שפירא: אבל דבר אחד צריך להחליט.

עמוס שפירא: אם לא מאמינים שזה פעם אחת יתרומם, אז אין צורך לשמר את התשתיות.

עמוס שפירא: אבל אם כן מאמינים, אז צריך לעשות מאמץ כדי לשמר את התשתיות האלה.

עמוס שפירא: צינורות הפצה לא יחזרו כל-כך מהר.

עמוס שפירא: ברגע שיתאושש המצב אם תשתיות ההפצה יתמוטטו, ייקח שנים עד שתייר שרוצה לבוא יגיע בפועל.

צלי רשף: אבל למה אתה מתכוון לשמר, יש לכם תוכנית שימור?

עמוס שפירא: יש סוכנים של תיירות שהם בעצם היו אלה שהביאו תיירות לארץ, סוכנים בחו"ל.

עמוס שפירא: היו פעולות שבהן אנחנו היינו מסייעים להם לצורך העניין בפרסום.

צלי רשף: אבל ברור לך שכשהם יודעים שהתיירים שלהם בסופו של דבר ייסעו לכל יעד חוץ מלהגיע לכאן, אז איך תשמר אותם?

צלי רשף: הם עובדים על יעדים אחרים.

עמוס שפירא: זה אומר באמת שתצטרך לתת להם כסף.

יצחק לוי: הכוונה היא לא לדחוק את ישראל ממפת השיווק.

יצחק לוי: גם אם אנחנו יודעים שהמצב הוא קשה, לא למחוק את ישראל, כי לאחר מכן יהיה קשה מאוד להעלות אותה.

עמוס שפירא: זה אומר שאתה תשקיע כסף שאתה לא מצפה לתמורה באותה פרופורציה של השקעה.

עמוס שפירא: למרות הבעיות שהזכרתי, חברת אל-על מתרכזת בעשייה ובתוכנית אסטרטגית שהמטרה שלה גם להתייעל וגם לשפר את המוצר שאנחנו נותנים, מתוך ראייה ארוכת טווח.

עמוס שפירא: אני סבור שאחת הדרכים להתמודד עם הסוגיות שבפנינו היא יצירת פורום קבוע שמטרתו שמירה על תקשורת קבועה בין העוסקים בענף: תעופה, מלונאות, סוכנים וכולי, ובינם לבין הגורמים הממשלתיים על-פי סדר יום שייקבע מעת לעת.

עמוס שפירא: אני מצפה שהרעיון הזה יזכה לתמיכה אקטיבית מצד משרד התיירות.

עמוס שפירא: היינו גם אצל כבוד השר, יש לנו גם כמה פגישות בקרוב ואני מקווה שנעשה זאת כדי לשמר את הדבר הזה, שאולי בעתיד יהיה הכנסה גדולה למדינת-ישראל.

עמוס שפירא: תודה רבה.

יעקב ליצמן: אבי אלה, בבקשה.

אבי אלה: אדוני שר התיירות, יושב-ראש הוועדה, חברים נכבדים, יושב-ראש ועדת הכלכלה שלצערי איננו נוכח, באמצע דיון אצל ראש-הממשלה, בציניות מהולה בצער, מישהו שאל מה זה תיירות.

אבי אלה: השבתי שתיירות זה משאב לאומי מהחשובים במשק שנמצא במשבר עמוק, וזאת נקודת המוצא שדרכה לדעתי צריך לבחון את כל הנושא.

אבי אלה: יש הרבה תוכניות, יש הרבה רעיונות, אני אתייחס כרגע לשלושה נושאים, בלי להיכנס לפרטים שכולנו קוראים כל יום בעיתון.

אבי אלה: אני חושב שכמות החשיפה שקיבל המשבר בעיתונות וכמות המספרים שהוצגו היא אדירה.

אבי אלה: בדיון שלנו בכלל, כשהחלטנו לחדש את יום התיירות בכנסת, שאלנו את עצמנו האם אנחנו הולכים לבכות על העבר שוב, או שאנחנו באים ומציגים תוכנית כלשהי מתוך הסתכלות לעתיד, כי מה שהיה היה ומה שקיבלנו קיבלנו ומה שלא קיבלנו לצערי לא קיבלנו.

אבי אלה: השאלה היא מה אנחנו עושים מעכשיו ואילך, איך אנחנו מבטיחים שהמשאב הלאומי הזה שנמצא היום במשבר, בעוד חצי שנה או בעוד שנה ושנתיים הוא יחזור.

אבי אלה: במוקדם או במאוחר הוא יחזור, השאלה היא איך אנחנו מתכוננים אליו.

אבי אלה: יש שלושה נושאים עיקריים שלדעתי צריכים להיות הבסיס לתוכנית העבודה שלנו.

אבי אלה: האחד זה תמיכה ושימור התעשייה.

אבי אלה: תמיכה ושימור התעשייה במונחים הכי פשוטים שלהם, אפשר אפילו להשתמש במונחים של סבסוד התעשייה בפלחים מסוימים שלה, בתקופות מסוימות שלה, בסכומים מסוימים שלה, על-מנת לאפשר לה לשרוד.

אבי אלה: וכשאני אומר לשרוד אני מדבר על זה שנמנע סגירה של מלונות, אני מדבר על זה שנמנע סגירה של חברות אוטובוסים, אני מדבר על זה שנמנע סגירה של סוכנויות נסיעות, ואני מדבר על זה שנמנע מצב שבו מדריכי טיולים יצטרכו לפרוש מהענף ובבוא העת לא יהיו לנו מדריכים מקצועיים אפילו.

אבי אלה: התמיכה והשימור האלה משמעותם תקציב, ואי-אפשר לבדוק אותם היום ברמה של עלות מול תועלת מיידית.

אבי אלה: אבל בהחלט אפשר למדוד אותם, וזה בהמשך לשאלה שלך לעמוס מה המשמעות של תקציבים או אם יש תוכניות.

אבי אלה: בחלק מהמקרים צריך פשוט לתת כסף לגופים על-מנת שאפילו יפרסמו את ישראל בחוברות ובדף של מלונות, אפילו אם נדע מראש שלא יגיע תייר אחד.

אבי אלה: אבל יש לזה ערך לעתיד.

אבי אלה: ברגע שיצאת מהמערכות, לחזור אליהן בהחלט קשה ומאוד יקר.

אבי אלה: תחום שני שאנחנו צריכים להתעסק בו הוא תחום של פיתוח תשתיות תיירותיות.

אבי אלה: כולנו מדברים על זה שתשתיות בכלל במשק זה אחד ממקדמי הצמיחה הגדולים.

אבי אלה: יש לנו לדעתי הזדמנות בלתי רגילה, גם ברמה של ראיית כלל המשק וגם ברמה של התיירות כתיירות, להכין תוכנית חמש שנתית מתוקצבת, עם יעדים ברורים, שתשקיע בתשתיות תיירותיות, אם זה טיילות בערי תיירות, אם זה שדרוג האתרים הלאומיים שלנו, אם זה פיתוח חופים באזורי רחצה, אם זה פיתוח תשתיות מכל סוג שהוא.

אבי אלה: יש פה שני גורמים.

אבי אלה: האחד, מאחר שהשקעות כאלה בחלקן הלא קטן יבוא במסגרת חוק לעידוד השקעות הון, יש פה מכפיל גדול מאוד.

אבי אלה: כלומר, אם ייתנו למלונאים היום תקציב של מאה מיליון שקלים בתנאי מענק של 20%, פירושו שכלל המשק ישקיע 500 מיליון שקלים בתשתיות.

צלי רשף: בהנחה שאם יינתנו 20% יהיו באמת גורמים שיהיו מוכנים להשקיע את ה-80% במצב הנוכחי.

אבי אלה: אדרבה ואדרבה.

אבי אלה: אם לא השקיעו ולא היה מי שהשקיע אז לא הוצאת מאה מיליון שקלים.

אבי אלה: אתה יוצר פה מהלך שהוא גורם מזרז מצד אחד והוא לא בזבזן אם לא ניצלו אותו.

אבי אלה: אבל חייבת להיות תוכנית, אי-אפשר לחיות במערכות שאנחנו חיים בהן, שאתה לא יודע מה יהיה התקציב שלך או מה תוכנית העבודה שלך בשנה הבאה אפילו.

אבי אלה: אתה לא יודע כמה ישקיע משרד התיירות.

אבי אלה: משרד האוצר התנפל על תקציב הפיתוח של משרד התיירות, קיצץ אותו בצורה רצינית, סכומים גדולים מאוד, בלי ראייה עתידית, בלי לחשוב.

אבי אלה: נכון, היום אין משקיעים בתיירות, אבל מחר בבוקר יהיו.

אבי אלה: אני מכיר לא מעט יזמים שבבוא העת ישמחו מאוד לחזור לתחום הזה.

אבי אלה: הנושא השלישי שאנחנו צריכים להתמקד בו זה נושא של עידוד שיווק התיירות בחו"ל ובארץ בפרט.

אבי אלה: אני אתחיל עם תיירות חו"ל.

אבי אלה: בעידוד שיווק תיירות חו"ל יש בעיה גדולה וצריך להיות מספיק אמיצים ונבונים בשביל להבין שאי-אפשר יהיה למדוד את התוצאות של זה בשלב מיידי ואי-אפשר יהיה למדוד את התוצאות של זה בלי שיהיה איזשהו שינוי, לפחות שינוי מגמה.

אבי אלה: אני לא מדבר על היום שאחרי, אני מאמץ את התפיסה של יושב-ראש ועדת שיווק שלנו שמגדיר שינויי מגמה, וזה נכון.

אבי אלה: לא נראה תוצאות אם לא יהיו שינויי מגמה גיאו-פוליטיים.

אבי אלה: שתהיה אווירה של שלום, שתהיה אווירה שהנה הולכים לדבר על שלום.

אבי אלה: גם בתקופה של רבין ובייגה היו פיגועים אפילו, היו פיצוצים של אוטובוסים בירושלים בתקופה קשה ביותר, אבל היתה אווירה שהנה העם הזה הולך לשלום, מדינת-ישראל חותרת לשלום, והגיעו תיירים.

אבי אלה: ונדמה לי שזאת היתה אחת השנים שמשם קפצנו ללמעלה משני מיליון תיירים, למרות כל הפיגועים.

אבי אלה: זה נבע מאווירה.

אבי אלה: אנחנו לא נוכל להרשות לעצמנו לא לשדר לעולם.

אבי אלה: אני לא יכול להיכנס לפוליטיקה שבעניין, אני גם לא יכול להגיד ולדרוש שמה שיוביל את מדיניות הממשלה יהיה הראייה התיירותית.

אבי אלה: ברור לי שזה לא נכון ואני גם לא יכול לבקש כזה דבר.

אבי אלה: אבל אי-אפשר להתעלם, כי זה לא קשור רק לתיירות.

אבי אלה: כל הכלכלה של מדינת-ישראל קשורה גם לעניין הזה, ואם אנחנו לא נתחיל לדבר על זה ולשים את זה על השולחן ונתעסק רק במשבצות הצרות של כמה מיליוני שקלים נקבל לטובת השיווק וכמה מיליוני דולרים נקבל לטובת התשתיות ולא נגיד גם שעם כל זה, בלי מגמה חיובית של שלום יהיה לנו קשה להביא תיירות נכנסת, ימשיכו לבוא יהודים ונשמח לקבל אותם, ימשיכו לבוא משלחות סולידריות ונשמח לקבל אותן, אבל שינוי רציני במגמה אנחנו לא נראה.

אבי אלה: מול זה יש תחום אחר וחשוב מאוד, זה עידוד תיירות פנים.

אבי אלה: למעשה הדבר היחידי שיש לנו היום יכולת להשפיע בו זה הנושא של עידוד תיירות פנים, וגם בעניין הזה אנחנו מוצאים את עצמנו לא פעם בסיטואציות מוזרות.

אבי אלה: יש עכשיו משחק לאומי לתקוף כל גוף או כל קבוצה או כל פעילות שמתרחשת בבתי-מלון.

אבי אלה: יוצא ועד עובדי תל-אביב לבית-מלון, מתנפלים עליו מכל הכיוונים.

אבי אלה: יוצאים עובדי משרד האוצר להשתלמות בבית-מלון, מתנפלים עליו מכל הכיוונים.

אבי אלה: מצד אחד אומרים לעזור לתיירות, מצד שני אסור לצאת לנופש, אסור לצאת להשתלמות, אסור לעשות כלום.

אבי אלה: אתה לא מצליח להבין מה קורה.

אבי אלה: אתה קם בוקר אחד ושומע שאסור לנחות באילת, בלי לשאול אותנו, בלי להזהיר אותנו, בלי לדבר אתנו, בלי למצוא פתרון.

אבי אלה: מונה ראש רשות מנהל תעופה אזרחית חדש, שמבחינת הראייה שלו חושב שהבטיחות זה הדבר הכי חשוב.

אבי אלה: אני חושב שבטיחות זה דבר מאוד חשוב, אין לי ויכוח אתו, אבל זה שדה תעופה שעובד 30 שנה ונוחתים שם 30 שנה, ומה-1 בנובמבר 2002 אסור לנחות שם יותר, מטוסי סילון לא רשאים לנחות שם עוד.

אבי אלה: אנחנו המשקיעים ומשרד התיירות עושים שמיניות באוויר בשביל להביא יותר תיירים ומשיגים תקציבים ממשרד האוצר ומשיגים תמיכה של כל מי שאפשר, קמים בבוקר ואי-אפשר לטוס.

אבי אלה: אין פה רק עניין מסחרי, זה לא מצב רק ברמה של כדאי לטוס או לא, יש פה בעיה מעבר לזה, בעיה פסיכולוגית.

אבי אלה: אומר לעצמו אותו אורח, אם ראש מנהל תעופה אזרחית אומר ששדה התעופה הוא מסוכן, אז אני לא אטוס בכלל.

אבי אלה: מתחילה מהומה, וכך אנחנו פוגעים באחד מפלחי השוק היחידים שנשארו לנו.

אבי אלה: גם בעניין הזה אני חושב שהראייה צריכה להיות ראייה אחרת.

אבי אלה: בימים כאלה, בתקופה כזאת, גם דברים צודקים צריך לעשות בחכמה.

אבי אלה: ביקשנו את יום התיירות הזה לא רק בשביל לבקש עוד 20 או 200 מיליוני שקלים.

אבי אלה: לדעתי הוועדה הזאת צריכה לצאת מפה עם שתי החלטות מאוד רציניות.

אבי אלה: ההחלטה הראשונה היא ששתי הוועדות צריכות להכיר בתיירות כנכס לאומי שחייבים לשמר אותו ולהגן עליו.

אבי אלה: אז נכון שזאת הצהרה, זה משהו יותר דקלרטיבי, אבל יש לזה משמעות ממדרגה ראשונה.

אבי אלה: התחום האחר, הוועדות האלה צריכות להיות כלב השמירה שלנו מול הממשלה והאוצר בכל מה שקשור להקצאת תקציבים, בכל מה שקשור לראייה של התיירות כנכס לאומי.

אבי אלה: תודה.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת יורי שטרן, בבקשה.

יורי שטרן: תודה לכל יוזמי האירוע.

יורי שטרן: עשינו פעילויות כאלה בכנסת בשנים הקודמות, אני אפילו ארגנתי פה את שדולת התיירות והיו לנו משימות מאוד ברורות.

יורי שטרן: הכוונה היתה לפתח ולצעוד קדימה, והיום אנחנו יותר בצד של שימורים למיניהם.

יורי שטרן: ברוסית אומרים שיותר טוב להיות בריא ועשיר מאשר עני וחולה.

יורי שטרן: אז ברור שכאשר יש שלום אז גם קל יותר לתיירות, אבל אשליה היא לחשוב שהשלום הוא רק בידינו ושאנחנו יכולים להתחיל שיחות שלום על-מנת ליצור שוב את המלחמה הבאה בתנאים יותר גרועים.

אבשלום וילן: אנחנו נתפשר אתך שאת מה שתלוי בנו נעשה, מה שלא תלוי בנו אין לנו שליטה עליו.

יורי שטרן: עשינו מעל ומעבר ולכן איבדנו כ-700 אזרחים.

יורי שטרן: אבל בכל מצב נתון יש מקום לאקטיביזציה.

יורי שטרן: יש מקום בנתונים הקיימים להגיע לתוצאות יותר טובות, ועל זה אנחנו מדברים.

יורי שטרן: בנושא של שימור התשתיות, דיברו על קרן שיווק ואסור לנו להפסיק את הפרסום ואת מבצעי השיווק בחו"ל.

יורי שטרן: אסור שישראל תימחק מעלוני התיירות, מרשימת הארצות שכל סוכנות בחו"ל שמה לפעמים על השלט שלה.

יורי שטרן: אני הולך ברחובות מוסקבה ומסתכל בעיתונות המקומית ואני תמיד מתעניין כמה חברות מזכירות את ישראל במודעות שלהן.

יורי שטרן: אנחנו נמחקים, ואגב זה לא עולה כסף, זה רק עניין של פעולה מתמדת.

יורי שטרן: לפעמים זה גם עולה כסף, וכסף צריך להשקיע, אין מנוס.

יורי שטרן: זה נוגע לא רק לבתי-מלון ולא רק לפעילות ממשלתית מרוכזת, אלא גם לסוכנויות התיירות הנכנסת, כי בלי הסוכנויות האלה, בלי חברות התיירות אנחנו משמיטים את הקרקע מתחתנו.

יורי שטרן: יש לזה משמעות פוליטית גדולה.

יורי שטרן: הייתי בכלל יוצא בפורום משותף של כמה גורמים שפועלים בחוץ, משרד החוץ ומשרד התיירות וכן משרד הביטחון ומשרד התעשייה והמסחר, כדי לאגד קצת את מבצעי השיווק שלנו וגם לשים דגש תיירותי בפעילות של כל נציג ישראלי בחו"ל.

יורי שטרן: יש עניין של השכלה תיירותית או מודעות תיירותית, שלמשל במשרד הפנים, שהוא אחראי על כניסה לישראל, אף אחד לא עובר השתלמות מיוחדת איך בכלל עובדים עם התייר, מה החשיבות של התייר, והגורמים האלה עושים פה טעויות חדשות לבקרים והטעויות האלה עולות הרבה מאוד כסף ופוגעות בתדמית שלנו, גם תיירותית וגם פוליטית, בחו"ל.

יורי שטרן: אפשר ליצור את הפורומים האלה ואפשר ליצור מודעות וזה תפקיד ממשלתי.

יורי שטרן: בין יתר הדברים יש תקנות שירותי התיירות, שכעת תקועות במשרד התיירות.

יורי שטרן: לפי החוק משרד התיירות צריך להתקין את התקנות האלה והדבר מאוד נחוץ להמשך הפעילות של סוכני התיירות.

יורי שטרן: אני קורא לך כשר לזרז את זה.

יורי שטרן: בעניין מדיניות הוויזות, יש ארצות שהן פטורות מחובת הוויזה ויש ארצות שאינן פטורות.

יורי שטרן: מושקע מאמץ אדיר כדי למצוא את התייר המתגנב על-מנת להיות פה עובד זר לא חוקי.

יורי שטרן: זה באמת כמו לירות בתותחים על ציפורים.

יורי שטרן: כי אם היו מענישים את המעסיקים הלא חוקיים, אז היו משיגים תוצאה הרבה יותר טובה מאשר חיפוש אחרי כל תייר בודד.

יורי שטרן: אבל יש מדינות שאחוז הנשירה של התיירים משם הוא מאוד נמוך, למשל רוסיה.

יורי שטרן: מדינת-ישראל פטרה מחובת הוויזה את המדינות הבלטיות שרמת החיים שם היא פחות או יותר דומה לזאת שברוסיה, ואנחנו לא רואים פה שום אסון, שום שיטפון של עובדים לא חוקיים מהמדינות האלה.

יורי שטרן: רוסיה היום סובלת מאוד ממדיניות הוויזות הנוקשה, כאשר רוסיה היא אחת המדינות הבודדות בעולם שיש שם אחוזי צמיחה כלכלית מאוד גבוהים ועלייה מתמדת ברמת החיים.

יורי שטרן: פה תיאום בין המשרדים חייב לפטור לפחות חלק מהארצות מחובת הוויזה.

יורי שטרן: השכנים שלנו, קפריסין ותורכיה ויוון, שגם הן מדינות שיש שם בעיה עם העובדים הזרים הלא-חוקיים, פטרו למשל את רוסיה מחובת הוויזה ואין להם כל בעיה מיוחדת עם התיירים שנשארים שם.

יורי שטרן: אז למה שלנו תהיה?

יורי שטרן: מספר דוברי הרוסית, אגב, בקפריסין וביוון היום מאוד גבוה.

יורי שטרן: דבר נוסף, שהוא מאוד משמעותי, דיברתם על עידוד תיירות הפנים.

יורי שטרן: יש הצעת חוק, חוק הנופש, שאמורה לפטור, כאחד האמצעים לעידוד ולשיווק תיירות פנים, את דמי ההבראה מהמסים.

יורי שטרן: אני מציע לעשות את זה כניסיון לארבעה חודשים.

יורי שטרן: התאחדות בתי המלון עשו לבקשתי חישוב כלכלי, שאומר שאם כתוצאה מכך אנחנו מגיעים להגדלה של 25% במספר הלנים בבתי המלון בארץ, שזאת הערכה מאוד רציונלית אם אנחנו לוקחים בחשבון את החיסכון של כמה מאות שקלים של כל משפחה שתנצל את זה, אז אוצר המדינה ירוויח במקרה הזה למעלה מ-40 מיליון שקלים, זאת אומרת שההכנסה הודות למסים, הודות למע"מ, הודות לתעסוקה במקום האבטלה, ההכנסה תהיה גדולה מאובדן ההכנסות של דמי המיסוי.

יורי שטרן: היו כמה מבצעים שגנדי המנוח יזם, שמביאות פטור ממס.

יורי שטרן: אני מציע שכל גורם ישראלי, כל מוסד וכל ארגון שיכול להזמין היום קבוצות כמו מדענים או אנשי תרבות, גם אם הגורם הזה לא נחשב לגורם תיירותי פרופר, שיקבל דמי עידוד ממשרד התיירות.

יורי שטרן: זה יכול להרחיב מאוד את המערכת שלנו, כי מדובר פה לא רק בסוכני התיירות הקיימים אלא בהפיכת הרבה מאוד מוסדות וגורמים במדינת-ישראל לסוכני תיירות בפועל.

יורי שטרן: יש תוכנית של כרטיס רב-אתרים.

יורי שטרן: זה כרטיס מאוד חכם, שאמור לתת כניסה חינם תמורת תשלום חד-פעמי לכל המוזיאונים, לכל מיני אתרי תיירות בארץ, והוא מקל מאוד גם על תייר פנים וגם על תייר חוץ להיכנס למוסדות האלה.

יורי שטרן: כשאנחנו מדברים על תיירות זה לא רק בתי-מלון ולא רק סוכנויות, זה גם מסעדות וגם מוזיאונים וגם פארקים לאומיים, ואני מציע שמשרד התיירות ייכנס לעניין הזה ויקדם את התוכנית הזאת.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: אמיר לוי, נציג האוצר, בבקשה.

אמיר לוי: חשוב לי לציין שמאז שהתחיל המשבר יש תמיכה של הממשלה בענף, גם בשנת 2001 וגם בשנת 2002.

אמיר לוי: התחילו דיונים בין משרד התיירות לבין משרד האוצר, ביחד עם נציגים מהענף, גם לגבי תוכנית לשנת 2003.

אמיר לוי: אני יכול להגיד שהממשלה לא תישאר אדישה ואנחנו נגבש סדרה של כלים לתת מענה מסוים.

אמיר לוי: אבל חשוב לי להבהיר שהאוריינטציה שלנו היא שניתן תמיכה שמיועדת לשתי מטרות: לשימור תשתית, שזה יכול להיות מארגני תיירות, גנים לאומיים ושמורות, וזה יכול להיות ברמה מסוימת מלאי חדרים.

אמיר לוי: המטרה האחרת היא כלים כלכליים כדוגמת קרן שיווק, שהממשלה משתתפת בתמיכה בשיווק מתוך ראייה שזה יגדיל את כמות התיירים.

אמיר לוי: לא את תיירי החוץ, אלא את תיירי הפנים.

אמיר לוי: התוכניות מתמקדות בזה, כי אין לנו כל יסוד להניח שמשהו מכלי השיווק שנתמוך בהם יביא תייר אחד לישראל, לא במצב הזה.

יורי שטרן: זה לא נכון לגבי קהלים מיוחדים, קהלי יעד.

יורי שטרן: יש תיירות נוצרית שכמעט ולא נפגעה מהמצב.

אמיר לוי: אני אומר שאלה שתי המטרות, כי אנחנו השתדלנו לאורך כל הדרך לא להיכנס לסבסוד ולתמיכה בשימור מלאכותי של גורמים מסוימים בענף.

אמיר לוי: גם נושאים כמו החל"ת שניתן בתחילת התקופה היה אומנם סבסוד עובדים, אבל זה היה מתוך ראייה שהמשבר הוא זמני.

אמיר לוי: עכשיו, מתוך ראייה שהמשבר הוא לא זמני, הכוונה היא באמת לתת תמיכה אחרת.

אמיר לוי: לגבי כלים שנתנו עד היום אני אציין כמה דברים, בלי להיכנס לכל הפרטים.

אמיר לוי: לבתי-מלון נפתחה קרן הלוואות בערבות מדינה בהיקף של 400 מיליון שקלים.

קריאה: לא קיבלנו גרוש אחד עד היום.

אמיר לוי: הקרן עובדת, זה לקח קצת זמן.

קריאה: היא לא עובדת.

אבשלום וילן: אם היא לא עובדת, צריך לדעת למה.

יעקב ליצמן: כשאני ביקרתי בבתי-מלון במסגרת סיור, נאמר לי גם שהבנקים עשו קשיים לממש את ההלוואות האלה.

יעקב ליצמן: האם זה נכון?

אמיר לוי: הבעיה ידועה.

אמיר לוי: היה לנו דיון עם התאחדות בתי המלון בנושא הזה, הציגו את הבעיה ואנחנו בודקים את זה מול הבנקים.

אמיר לוי: אנחנו יודעים שיש קשיים במימוש.

צלי רשף: אתה יודע כמה שימוש נעשה בקרן הזאת?

קריאה: אפס.

אמיר לוי: הקרן לא עובדת הרבה זמן.

אמיר לוי: ההתאחדות דיברה אתנו לא מזמן ואמרנו שנבדוק את זה.

אמיר לוי: אין כוונה שלא ייעשה שימוש בקרן הזאת.

אמיר לוי: פתחנו את הקרן הזאת, והכוונה היא לעשות בה שימוש.

קריאה: בינתיים לא משלמים משכורות ותנאים סוציאליים לעובדים.

קריאה: ואני לא שומעת, אגב, איך משמרים את התשתית האנושית.

אמיר לוי: פרט לחל"ת שנתנו לבתי-מלון, שני כלים נוספים שניתנו עד היום הם הנחה בארנונה, שמגיעה בערך ל-40 מיליון שקלים לשנה, וקרן שיווק שמטרתה לעודד תיירות פנים בתוך ישראל, ואנחנו באמת רואים שהיה גידול בשנתיים האחרונות.

קריאה: ההחלטה הזאת היא וולונטרית, תל-אביב לא אישרה.

אמיר לוי: כלים נוספים.

אמיר לוי: למורי דרך ניתן סיוע מסוים, גם לכאלה שלא היו זכאים לדמי אבטלה.

אמיר לוי: מארגני תיירות, אותם אלה שמביאים קבוצות לישראל, השתכנענו שהיא תשתית חשובה כדי שאנשים לא ייצאו מהענף, כי קשה לחזור ולהכשיר מארגני תיירות אחר-כך.

אמיר לוי: לכן הגדלנו את התקציב בשנים 2001-2002 ופתחנו קרן נוספת על זאת שקיימת היום.

אמיר לוי: בנושא של אירועים שיכולים לעודד תיירות פנים לתוך ישראל הוגדל התקציב בשישה מיליון שקלים ועוד תקציב ייחודי לירושלים בגלל הבעיות שלה.

אמיר לוי: נושא רשות הטבע, שיש שם כמה אתרים שהם מאוד חשובים, אחד מהם זה מצדה.

אמיר לוי: מתוך הכרה שמדובר בתשתית שהיא מאוד חשובה ניתן תקציב של למעלה מ-60 מיליון שקלים לשתי השנים האלה.

אמיר לוי: יש עוד כמה כלים, ניסיתי למנות את העיקריים, ואני מניח שגם אם היו פה עוד סדרה של עשרה כלים ותקציב שהוא פי שניים מזה עדיין היו נשמעות טענות שזה לא מספיק.

אמיר לוי: אין ספק שכמה שניתן זה לא מספיק, כי המשבר הוא עמוק.

אמיר לוי: צריך לזכור את הקונטקסט שאנחנו נמצאים בו, והוא תקציב 2003.

אמיר לוי: זה תקציב מאוד בעייתי, נדרשנו להביא קיצוץ של קרוב לתשעה מיליארד שקלים בשביל לעמוד ביעד גירעון.

אמיר לוי: צריך לזכור שאם בסופו של דבר לא נעמוד בזה והכלכלה תידרדר עוד קצת והדירוג של ישראל יירד, בסופו של דבר תהיה פגיעה נוספת בתיירות מעבר לזאת שנגרמה בגלל המצב הביטחוני.

אמיר לוי: לכן צריך לזכור שיש בקשה, ואמרתי שהיתה תוכנית ותהיה, אנחנו נשב עם משרד התיירות ועם גורמים בענף, כבר התחלנו בדיונים.

אמיר לוי: אבל צריך לזכור שאנחנו נמצאים גם במגבלה ובגבולות שאנחנו לא רוצים לפרוץ אותם ולא בגלל שיקולים שהם צרים ולא ענייניים.

יעקב ליצמן: אבל באחוזים הקיצוץ בתיירות גדול יותר מהקיצוץ במשרדים אחרים.

אמיר לוי: בבסיס תקציב משרד התיירות בהתחלה היה רעיון לקצץ בשיווק, בעידוד השקעות הון ובתשתיות לתיירות.

אמיר לוי: בסופו של דבר, אחרי דיון עם משרד התיירות, עזבנו את נושא השיווק ולא הצענו לקצץ שם.

אמיר לוי: השתכנענו שחשוב לשמור על צינורות שיווק וחשוב להמשיך את הקרנות שקיימות.

אמיר לוי: בנושא עידוד השקעות הון לא רק שלא כדאי לאשר חדרים נוספים, הלכנו למהלך של צמצום החדרים הקיימים ואישרנו קריטריונים לצמצם, מתוך תפיסה שעדיף שיהיו פחות חדרים ואלה שנשארים כבר ופועלים, שתהיה בהם תפוסה יותר גדולה.

אמיר לוי: לכן הלכנו על המהלך הזה וזה הקיצוץ שרואים בתקציב משרד התיירות.

אמיר לוי: כאמור, היינו צריכים לקצץ בתשעה מיליארד שקלים, ולא רוצים לפגוע בתעשייה ולא רוצים לפגוע בתיירות ולא רוצים לפגוע בשכבות חלשות ולא בביטחון, כי אנחנו במצב ביטחוני בעייתי, אבל צריך להביא את הכסף ממקום כלשהו.

עמוס שפירא: הוא לא התייחס לנושא של קיצוץ בהשתתפות של המדינה להוצאות הביטחון, 25% קיצוץ משנת 2001 לשנת 2003.

אמיר לוי: מדובר על אבטחת תעופה?

עמוס שפירא: בוודאי.

אמיר לוי: זה לא נושא שאני מטפל בו ואני לא מכיר אותו, לכן אני לא יכול להתייחס.

יעקב ליצמן: שמואל מרום, בבקשה.

שמואל מרום: בהנחה שכל היושבים כאן מבינים את המשמעות של תעשיית התיירות בכלכלה הישראלית, אני רוצה לדבר ולחדד שלוש נקודות.

שמואל מרום: נקודה ראשונה שדובר עליה ואני רוצה לחדד אותה היא שימור והישרדות תעשיית התיירות.

שמואל מרום: הנושא השני שאני רוצה לדבר עליו הוא יום המחר.

שמואל מרום: הנושא השלישי הוא תקציב משרד התיירות.

שמואל מרום: בייגה שוחט ציין שמשבר הזה הוא משבר פוליטי-ביטחוני.

שמואל מרום: זה נכון, קצרה ידינו כתיירנים מלעשות משהו.

שמואל מרום: זה לא תלוי בנו, אנחנו יכולים להיות המקצוענים הטובים ביותר, אבל זה מצב שאתה יושב וממתין לראות מה יקרה מחר.

שמואל מרום: אני רוצה להזכיר ליושבים כאן שאנחנו בעצם נכנסנו לשנה השלישית במשבר הזה, אנחנו כבר למעלה מחודש בשנה השלישית.

שמואל מרום: ואני לא מכיר הרבה עסקים או תחומים שיכולים לשרוד במצב כפי שאנחנו התמודדנו אתו, כאשר 80% מהעסקים שלנו ירדו לטמיון.

שמואל מרום: לכן אני חושב שהנושא שאנחנו מדברים עליו הוא בנפשנו, והבעיה המרכזית לטעמי היא איך לשמר את התשתיות האלה.

שמואל מרום: זאת תעשייה נהדרת, תעשייה שבנינו אותה למעלה מ-50 שנה, והיא בהחלט מראה תוצאות בלתי רגילות בימים טובים.

שמואל מרום: החשש הוא שהתעשייה הזאת מתפוררת בהדרגה, נדבך אחר נדבך, ויום אחד נמצא שדברים אינם קיימים.

שמואל מרום: חובת

שמואל מרום: כם היא לפתור את הבעיה, לא חובתנו.

שמואל מרום: אנחנו צריכים למצוא דרך איך לשמר את התעשייה הזאת כשיגיע יום המחר.

שמואל מרום: אף אחד לא יודע מתי יום המחר יגיע, אבל כשהוא יגיע אנחנו צריכים להיראות במצב שנוכל תוך פרק זמן קצר להניע את הקטר הזה ואת התיירות הזאת.

שמואל מרום: כאן אנחנו צריכים לשאול את עצמנו איך אנחנו מתמודדים עם התעשייה הזאת שתשמר את עצמה ליום המחר.

שמואל מרום: אנחנו התמודדנו מול הרבה מאוד ועדות, מול עשרות מפגשים עם שרי תיירות.

שמואל מרום: נפגשנו עם ארבעה שרי תיירות: נפגשנו עם אמנון שחק ועם בייגה שוחט כשהוא היה שר האוצר; נפגשנו עם גנדי, זכרו לברכה; נפגשנו עם בנימין אלון ונפגשנו עם כבוד השר לוי.

שמואל מרום: המשבר התחיל בתקופתו של אמנון שחק, ואני חייב לומר לכם שהרבה לא נעשה.

שמואל מרום: נכון שקמו כמה קרנות ועזרו לתעשייה הזאת, אבל לא היתה כאן התייחסות מסיבית איך משמרים את התעשייה הזאת.

שמואל מרום: אפשר לדבר על איך משמרים אותה, אבל השורה התחתונה היא תקציב משרד התיירות.

שמואל מרום: הפורום הזה צריך להבין שמדובר פה בכסף, והכסף הזה צריך להתגלגל הלאה לכל המלונאים ולסוכנים, גם לסוכנים בחו"ל שצריכים לקבל תמורה כדי לשמר את הדבר הזה שנקרא ישראל, כי אחרת הם יסגרו את הדלת.

שמואל מרום: לכן הפנייה שלנו כמארגני תיירות היא ליושב-ראש הוועדה, לעזור לשמר את התקציב של משרד התיירות ואף להגדיל אותו, כדי שנוכל להתמודד עם המשבר הזה ונהיה ערוכים ליום המחר.

שמואל מרום: תודה.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת צלי רשף, בבקשה.

צלי רשף: בגדול אנחנו מדברים על בעיה פוליטית ועל ויכוח פוליטי מאוד נוקב.

צלי רשף: אנחנו מדברים קודם כל על השאלה איך מוציאים את מדינת-ישראל מהמשבר, ולא ניכנס לזה כאן, זה לא הפורום.

צלי רשף: אני גם לא מציע לכם להביע עמדות בעניין, למרות שהעמדה של התעשייה והעובדה שהתעשייה נאנקת תחת העול במצב שנוצר היא בכל זאת עוד אלמנט שצריך אולי להביא למסקנה מה מדינת-ישראל צריכה לעשות.

צלי רשף: זה צד אחד של הבעיה הפוליטית.

צלי רשף: הצד השני של הבעיה הפוליטית הוא לא פחות קונטרוורסיאלי ולא פחות בעייתי, וזה הפן של סדרי עדיפויות בתקציב.

צלי רשף: כולכם קוראים את העיתונים ואתם רואים את המערכה שמתנהלת כאן על תקציב 2003, אתם כולכם רואים את המספרים ואתם רואים על מה הממשלה הזאת מתכוונת להשקיע כסף, וכשאתם באים לבקש מאה מיליון שקלים שלא יקוצצו מהתקציב, אני כבר לא מדבר על תוספת לתקציב, אתם מבינים שזאת שאלה של סדרי עדיפויות.

צלי רשף: מה שאנחנו יכולים להגיד לכם כאן הוא שתציגו בצורה הכי מסודרת שאתם יכולים את התוספות התקציביות.

צלי רשף: אתם צריכים להשאיר לנו נייר מאוד ברור ומצומצם, שלפחות החברים בוועדת הכספים יוכלו לנסות להיאבק על סדרי העדיפויות, כי לשיטתי בוודאי שצריך להעביר כספים ממקורות אחרים למשרד התיירות, זה בוודאי תקציב ראוי ועל זה צריך להיאבק.

צלי רשף: אתם מבינים שיש הסכמה פה כמעט מקיר לקיר, שמסגרת התקציב לא תיפרץ, שהמסגרת המקרו-כלכלית של התקציב היא מוסכמת כמעט מקיר לקיר היום בכנסת, לכן זאת שאלה של סדרי עדיפויות.

צלי רשף: כשרוצים להביא מאה מיליון שקלים אנחנו צריכים להגיד מאיפה מביאים אותם, אתם צריכים לבוא עם התוכנית הטובה ביותר.

צלי רשף: אני מבקש להעיר הערה בלי להתיימר להיות מומחה לשיווק תיירותי.

צלי רשף: אני נוטה לחשוב שהמשך שיווק שהוא שיווק בלוף לא שומר באמת על המצב הקיים.

שמואל מרום: לא דובר על שיווק, דובר על שימור.

שמואל מרום: זה הבדל גדול.

צלי רשף: אני אגיד לך בדיוק למה אני מתכוון.

צלי רשף: להשאיר את דפי התיירות שלנו בכל מיני מקומות שברור לגמרי שהסוכן עושה לך טובה ומכניס את הדף אבל הוא לא באמת משווק אותו, אני לא בטוח שזה שימוש ראוי בכסף.

צלי רשף: אני אומר את הדברים בלי להתיימר להתחרות אתכם בשאלות של שיווק תיירות.

צלי רשף: אולי צריך לחפש מבצעים אמיתיים של תיירות, מבצעים מסובסדים של תיירות, לנסות להשתמש בערוצים שלנו כדי לנסות להשתמש בכספי מדינה, ויש דברים כאלה.

צלי רשף: יש מבצעים שאני מכיר מהפעילות האזרחית שלי של הבאת נוער לארץ, הבאת תיירים, יש כל מיני מבצעים שיכול להיות שאפשר להשתמש בערוצי השיווק לסבסוד ברמה סבירה כדי לנסות לשמור על התעשייה.

צלי רשף: אז לא רק שאתה משלם לסוכנים או לגורמים שיווקיים, אלא אתה מביא אולי עוד כמה אלפי לינות למלונות, אתה איכשהו נאבק במצב הבלתי אפשרי הזה ואתה מנסה במשהו לשמר את זה, לא רק ברמה תעמולתית או ברמה של לשלם לשליחים שלך, אלא באמת לנסות להחזיק רמה, בעייתית ככל שתהיה, של תיירות.

צלי רשף: כמובן שבעניין של תיירות פנים אפשר לעזור, גם לתמוך וגם ביחסי הציבור של העניין.

צלי רשף: זה הדבר היחידי האמיתי שבאמת יכול להתקיים.

צלי רשף: אבל בגדול הבשורה היא בשורה רעה מאוד, ולא לחינם כל הישיבה הזאת נראית כישיבת נכאים, כי אין לנו בשורות טובות לתת לכם.

צלי רשף: כמו שאנחנו מסתכלים על הפוליטיקה ועל המצב המדיני ועל המצב שבו אנחנו נמצאים, ואנחנו נמצאים פה בוויכוח על כל הנושאים האלה, כרגע במבנה הפוליטי במדינת-ישראל, במדיניות שממשלות ישראל הנראות לעין ינקטו, אין לנו בשורות.

צלי רשף: כשמדברים על משהו זמני הוא כנראה זמני לטווחים ארוכים יותר ממה שהיינו רוצים לחשוב.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: פרופסור איזי בורוביץ, בבקשה.

איזי בורוביץ: ראש-הממשלה דווקא תומך בתיירות, זה מה שהוא אמר עכשיו בישיבה אצלו.

צלי רשף: הוא צריך להביא כסף ממקום אחר, אני אתן לך את המקורות מאיפה צריך להביא את הכסף.

צלי רשף: כנראה ששר התיירות ואני לא נסכים על העניין הזה.

איזי בורוביץ: אני מבין את ההיבטים הכספיים, אבל מעל ומעבר אין ספק היום שהדרך היחידה לשמר זה קודם כל לדאוג שהתיירות הפנים ארצית תמשיך להתקיים.

איזי בורוביץ: אי-אפשר לעבוד בצורה שעובדים.

איזי בורוביץ: אני כל בוקר קם ב-6:00, אוסף את שלושת העיתונים ומחפש איזו גזירה נפלה עלינו היום.

איזי בורוביץ: גזירה אחת היא שסוגרים את שדה התעופה באילת, והבוקר קראתי ששוב סוגרים את שדה התעופה בבן-גוריון בשעות התפעול.

איזי בורוביץ: כל הדברים האלה מונעים לשמר את הדברים הקיימים.

איזי בורוביץ: אני אומר פה בצורה הכי אגואיסטית, וידידיי מבתי המלון לא כל-כך יאהבו את זה – לי אין בעיה, אני לוקח את המטוס ומסובב אותו מערבה וטס לקפריסין.

איזי בורוביץ: הם לא יכולים לקחת את בית המלון ולהעביר אותו לקפריסין.

גבי קדוש: אני לא אוהב את ההצהרה הזאת.

גבי קדוש: צריך לטפל בבעיות.

איזי בורוביץ: אני חושב ששתי הוועדות כן יכולות לגרום ליציבות בכל תהליך קבלת ההחלטות בכל מה שקשור לתפעול משק התיירות והתעופה ושמעתי כאן את ההערה לגבי הביטחון וכדומה.

איזי בורוביץ: אני חושב שיש הרבה מאוד דברים שאפשר לעשות בלי לתת כסף, כדאי ללמוד מה המצרים עושים, מה הטורקים עושים וכדומה.

איזי בורוביץ: בטורקיה אנחנו מקבלים על כל מטוס שאנחנו מביאים היום אלף דולר כהנחה באגרות, רק שנביא תיירים.

איזי בורוביץ: זאת אומרת, אפשר ללכת בדרך השלילה ולא צריך שאגף התקציבים ייתן כסף.

איזי בורוביץ: אבל לא ייתכן שבאותה תקופה גם יעלו את האגרות שלנו ברשות שדות התעופה וייצרו קשיים אחרים.

איזי בורוביץ: אני חושב שאלה דברים שכן אפשר לעשות אותם, הם דברים קלים, הם גם לדעתי שידור לכל האוכלוסייה שיושבת פה שיישארו בתעשייה הזאת כי יש לה עתיד.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יורי שטרן: כבוד היושב-ראש, יש לי הצעה פרקטית.

יורי שטרן: ממה שנובע כבר מכמה התבטאויות, צריכה להיות חובה של רשות התעופה האזרחית ורשות שדות התעופה לתאם את ההחלטות שלהם עם משרד התיירות.

יורי שטרן: צריכים לקבוע את זה כתקנה.

יעקב ליצמן: שישביתו בתיאום עם המשרד?

יעקב ליצמן: חבר הכנסת יגאל ביבי, בבקשה.

יגאל ביבי: לפני הרבה שנים בניתי אלפי חדרי מלון, ובאו הדתיים שבחרו אותי לרשות העיר ושאלו למה אני כראש עיר דתי בונה דווקא בתי-מלון.

יגאל ביבי: השבתי להם שכאשר יבוא המשיח יבואו מכל העולם וצריך להכין לשם כך חדרים.

יגאל ביבי: אני אומר את זה כי ארץ ישראל היא ארץ הקודש, ואם לא עכשיו אז בעוד שנה זאת תהיה מדינת תיירות, כולם יעלו כאן לרגל, יהודים ונוצרים.

יגאל ביבי: אני זוכר את הצליינים שבאים לכנרת ומתפללים שם.

יגאל ביבי: אני כיהודי דתי הייתי מתחזק מהתפילה.

יגאל ביבי: ירושלים היא אחת בעולם ובית-לחם היא אחת וטבריה היא אחת, ולכן תיירות תהיה כאן.

יגאל ביבי: אסור להרוס את הענף הזה.

יגאל ביבי: כאב לי מאוד לשמוע משר התיירות שקיצצו 120 מיליון שקלים מהתקציב שלו השנה.

יגאל ביבי: דווקא השנה, דווקא בשנים האלה צריך להוסיף כסף לעניין הזה, כדי לשמר את הענף שהוא המשאב.

יגאל ביבי: בעבר דיברו על היי-טק וראינו מה קרה.

יגאל ביבי: מה שיציל את מדינת-ישראל בטווח הארוך זה התיירות, אין לנו משהו אחר.

יגאל ביבי: מי שלא מבין את זה יש לו בעיה בחשיבה נכונה.

יגאל ביבי: נכון שהמצב קשה, אבל צריך להתכונן ליום שאחרי עוד חודשיים-שלושה.

יגאל ביבי: אין ספק שאחרי מלחמת המפרץ המצב יהיה שונה.

יגאל ביבי: האיתות הזה ששוב הולכת להיות מלחמה במזרח התיכון, עם טילים, הוא מרתיע.

יגאל ביבי: אבל אין לי ספק שחודש אחרי מלחמת המפרץ תהיה אווירה אחרת.

יגאל ביבי: גם ברוסיה יש פיגועים וגם באמריקה יש פיגועים, ואמרו כאן שבתקופת הפיגועים הקודמת התיירות לא נפגעה.

צלי רשף: אבל האנשים כאן מכירים את העובדות על מצב התיירות היום.

יגאל ביבי: היה הלם ראשוני, עכשיו אנחנו בצרת רבים בעניין הפיגועים ואנשים לומדים לחיות עם זה.

יגאל ביבי: בטורקיה הכורדים לא עשו פחות פיגועים ואנשים באים לשם לטייל, וכך בכל מקום בעולם.

יגאל ביבי: לכן צריך להתכונן לחודשים הבאים, וזה יהיה בשנת התקציב הזאת.

יגאל ביבי: אני חושב שצריכים לדרוש בתוקף.

אבשלום וילן: אני הולך להקים בית-מלון בבגדאד.

אבשלום וילן: אתה אופטימי.

יגאל ביבי: אני אופטימי ואני מאמין בתיירות.

יגאל ביבי: צריך לשמר את התשתית, זה דבר חשוב ביותר.

יגאל ביבי: אני רואה בחומרה רבה שחודשים מדברים על ההלוואות ועדיין זה בכלל לא במסלול.

יגאל ביבי: אנשים נהרסים, אנשים לא יכולים לשלם לעובדים.

יגאל ביבי: לכן אני שמח על יום התיירות.

יגאל ביבי: גם במצב הקשה הזה, יש 1,600 תיירים ביום וצריך לחשוב בצורה לא שגרתית.

יגאל ביבי: צריך שיהיו יותר כנסים בין-לאומיים, יותר ועידות, לעודד יותר את עניין הצליינות ולבטח את האנשים.

יגאל ביבי: המדינה צריכה לסבסד ולבטח, כי אנשים פוחדים, הם לא יודעים מה יקרה.

יגאל ביבי: צריך לבטח ביטוח מיוחד את התיירים על חשבון המדינה.

יגאל ביבי: צריך לשווק לא את הארץ כולה אלא לשווק שיווק אזורי: לשווק את תל-אביב, את אילת, את טבריה.

יגאל ביבי: לצליינים לשווק יותר את טבריה, לנופשים את אילת וכך הלאה.

יגאל ביבי: אני חושב שיש סיכוי ואסור להתייאש, ובלבד שהמדינה לא תפריע.

יעקב ליצמן: יוסי פטל, בבקשה.

יוסי פטל: מעבר לכל ההשגות שהועלו יש לנו עוד בעיות, ואני שמח לפחות ששר התיירות הודיע שהוא נחרץ בכוונתו לסיים את כל מה שקשור בהתקנת תקנות לשירותי תיירות במדינת-ישראל.

יוסי פטל: נכון להיום המדינה נמצאת במצב כמעט חסר תקדים, שמעבר להצהרות שלה אין לה תשתית חקיקתית להתנהלות בתחום שירותי התיירות, ואין לזה תקדים כמעט בעולם שאין או חוקים של רישום ופיקוח או חוקים שמגינים על הצרכנים, על כספם ועל החובה בכל מה שקשור בשיווק חבילות תיור לחו"ל.

יוסי פטל: נפגשנו עם השר והוא היה מאוד נחרץ בעניין, ואנחנו כמובן מברכים על העניין, כי הדבר מתארך מאז פברואר, מאז עבר החוק.

יוסי פטל: תחום נוסף שהעלינו ואנחנו חושבים שהוא חשוב מאוד בכדי לעודד את תחום תיירות הפנים זה ליצור סטנדרטים בתחום של מידע לתיירות הפנים.

יוסי פטל: היום יש ג'ונגל שלם.

יוסי פטל: אם אתם רוצים לנסוע לחו"ל קל לכם למצוא חדרים בכל מקום בעולם, אם אתם רוצים לצאת לחופשה בנופש כפרי בצפון יש ג'ונגל של אתרים וסטנדרטים וצורות של הצגות מידע והדבר הזה מקשה מאוד.

יוסי פטל: אני סבור שאולי אפשר להעביר את זה לא בחקיקה ולא בתקינה, אבל אם המשרד ימליץ על תקן מסוים אני מניח שהשוק כולו יאמץ אותו.

יוסי פטל: בשולי הדברים אני רוצה להוסיף עוד נושא אחד שהוא חשוב, להערכתנו, כי תדמיתה של המדינה גם נבנית מאווירה או מההיגיינה הכלכלית שמתנהלת בתחום התיירות.

יוסי פטל: פנינו ליושב-ראש ועדת הכלכלה לדון בתחום של אבטחת כספי לקוחות גם בתחום התעופה הסדירה.

יוסי פטל: ברור לגמרי שחברות התעופה יפשטו בקרוב רגל, וזה יהיה בגדול.

יוסי פטל: ללקוחות ייגרמו נזקים בלתי הפיכים.

יוסי פטל: עשינו הבחנה ברורה בין חברות תעופה שהן בבעלות מדינה לבין חברות תעופה זרות.

יוסי פטל: להערכתנו בתחום של חברות התעופה הזרות ראוי שהארץ תאמץ את הסטנדרטים שכרגע מתהווים באיחוד האירופי, שם הודיעו לחברות התעופה שבשנה הקרובה הן חייבות להציג איזשהו מכניזם לאבטחת כספי לקוחות בתחום התעופה הסדירה, גם אם זה לא חבילות נופש, שזה חלק מהתקנות שדיברנו עליהן היום.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: מעבר לאווירת הדכדוך בישיבה הזאת, אני בעיקר רוצה לפנות לנציגי המדינה.

אבשלום וילן: אני חושב שהבירוקרטיה שלנו היא בלתי אפשרית.

אבשלום וילן: המשבר בתיירות הוא למעלה משנתיים, היה פה דיון כזה לפני שנה, היתה הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת אברהם פורז, שחתמנו עליה כולנו, וירדנו ממנה משום שאמרנו שהמדינה מתכוונת לעזור.

אבשלום וילן: מה עוד צריך?

אבשלום וילן: כתוב פה ש-52 בתי-מלון נסגרו.

אבשלום וילן: אנחנו יודעים מה קורה בנתניה, בליל שבת ראינו כתבה מאוד קשה מה קורה בטבריה.

אבשלום וילן: אנחנו יודעים מה קורה בנצרת, יודעים מה קורה באילת ובתל-אביב ובירושלים.

אבשלום וילן: אין כל בעיה למצוא חדר בכל מקום בארץ.

אבשלום וילן: אני לא כל-כך אופטימי כמו חבר הכנסת ביבי, שתוך כמה חודשים הכל יסתדר, המזרח התיכון יעלה ויפרח, ארץ ישראל השלמה תהיה שלמה בנפשה, נגיע לפשרה היסטורית והכל יעבוד.

אבשלום וילן: לצערי זה ייקח כמה שנים.

אבשלום וילן: אני גם לא רואה את היעדים של ממשלת ישראל.

אבשלום וילן: אני מסכים לגבי הטווח הארוך, אבל צריך להגן על ענף התיירות.

אבשלום וילן: זה ענף תשתיתי, צריך גם היי-טק והרבה, אבל על תשתית חייבים להגן.

אבשלום וילן: אני לא יכול להגן על הכל, אני צריך להגן על איזשהו גרעין קשה.

אבשלום וילן: היו החלטות.

אבשלום וילן: אמיר, זה שאתה אומר שבעניין הקרן של 400 מיליון לוקח למעלה משנה עד שמגיעים הכספים ועדיין לא השתמשו בשקל אחד, זה לא בסדר.

אבשלום וילן: אני יודע שבמקומות אחרים, גם בארה"ב הקפיטליסטית, עזרו אחרי ה-11 בספטמבר.

אבשלום וילן: שר האוצר חייב פה להוביל מנהיגות ואת מה שהתחייבו בפני הכנסת, את הכספים האלה צריך לשחרר.

אבשלום וילן: אני חושב שאנחנו עייפנו מדיונים גנרליים.

אבשלום וילן: כבוד היושב-ראש, הוועדה הזאת צריכה לקרוא לשר האוצר לומר מדוע הדברים האלה לא מבוצעים.

אבשלום וילן: היו החלטות של הכנסת, היו החלטות ממשלה.

אבשלום וילן: חבר הכנסת צלי רשף צודק במאה אחוז.

אבשלום וילן: אי-אפשר לרצות הכל, לקצץ מאה מיליון, אבל דברים אחרים להמשיך לתת.

אבשלום וילן: יש דבר שכולנו מסכימים עליו, והוא ביטחון.

אבשלום וילן: מי שחושב שבלי לקצץ 3 מיליארד שקלים בביטחון ניתן יהיה לסגור את עוגת התקציב לא יודע על מה הוא מדבר.

אבשלום וילן: נצטרך לשלם מחיר נורא בגלל קיצוץ בתקציב הביטחון, ואם לא נעשה את זה איזה מחיר כלכלי-חברתי נצטרך לשלם.

אבשלום וילן: פה מדובר על סכומים בסדר גודל לאומי לא בשמים, הם אפשריים, ואני מציע, אדוני היושב-ראש, במקום לעסוק בדיון גנרלי, תזמין בחודשיים הקרובים את השרים הנוגעים בדבר לצורך דיוני בקרה כדי שנראה באמת איך עוזרים נקודתית ולא בדיונים כלליים.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: אבי זיו, בבקשה.

אבי זיו: אני מייצג את סוכני תיירות הפנים, שמצילים את הענף.

יעקב ליצמן: מצבך לא כל-כך רע.

אבי זיו: בוא נמשיך הלאה ונראה.

אבי זיו: אנחנו מקווים שמצבנו לא יהיה רע ב-2003.

אבי זיו: אנחנו מכירים בעובדה שיש 47% ירידה בתיירות הנכנסת לצערנו, ואני מקווה שהעניין הזה ישתפר, למרות שלא רואים שזה יקרה ב-2003.

אבי זיו: יש השנה גידול של 4% בלינות תיירות הפנים, אבל ב-2003 מסתמנת ירידה בעקבות המצב הכלכלי שכולנו חווים, אם לא נעשה פעולות משמעותיות בתיירות הפנים.

אבי זיו: מבחינתנו תיירות הפנים זה לא רק בתי-מלון, אלא גם חברות ההסעות וחברות התעופה הפנים ארציות ומורי הדרך והאנשים שיזמו והקימו אטרקציות וכן הלאה.

אבי זיו: אנחנו עצמנו קוראים, כפי שהציע חבר הכנסת שטרן, לחוקק אפילו תקנה זמנית, אבל לא רק לארבעה חודשים אלא לשנה, לשנת 2003, לגבי הצעת חוק הנופש של חבר הכנסת פורז.

אבי זיו: זה דבר שיכול לעזור מאוד לתיירות הפנים ולעזור בכלל.

אבי זיו: אנחנו רואים שבמידה והחוק הזה יתקבל והתקנה הזאת תיושם בשנת 2003 תהיה לכך תרומה של גידול של 25% לפחות בתיירות הפנים.

אבי זיו: זה כמובן אומר פחות מובטלים, ההערכה שלנו היא שלפחות 3,000 איש לא ייכנסו למעגל האבטלה.

אבי זיו: הנתונים הכלכליים מראים שלא זו בלבד שהאוצר לא יפסיד כתוצאה מהתקנה הזאת אלא הוא אף ירוויח ממנה.

אבי זיו: לפי הנתונים שלנו רק בבתי המלון עצמם יהיה גידול של 10%-15% בלינות במשך השנה הקרובה.

אבי זיו: יתר האתרים ויתר הגורמים שחיים מתיירות הפנים, והיום תיירות הפנים משמשת כמקור הפרנסה היחידי כמעט, ירוויחו גם הם.

אבי זיו: צופים שיהיו השנה רק 800 אלף תיירים, לכן חייבים להחיל את התקנה הזאת ואני קורא לחברי ועדות הכלכלה והכספים להתייצב מאחורי הבקשה של חבר הכנסת פורז, יחד עם הבקשה של חבר הכנסת יורי שטרן.

אבי זיו: אנחנו טוענים שצריך להחיל את זה למשך שנה שלמה לפחות.

אבי זיו: אני בטוח שהדברים האלה יוסיפו וייצרו גידול של 25% בתיירות הפנים.

אבי זיו: אנחנו גם קוראים לדברים נוספים.

אבי זיו: אנחנו עצמנו, סוכני תיירות הפנים, שכבר עברו שני שרים וקיבלו הבטחות משני השרים להקמת קרן לעידוד שיווק תיירות פנים, כי הסוכנים משקיעים כל שנה עשרות מיליוני שקלים בתקציב מכר ושיווק באופן פרטי, אנחנו עצמנו עד היום לא קיבלנו שום כלים ושום הקצבה.

אבי זיו: המדובר לא בקרן לסיוע אלא בקרן לעידוד שיווק תיירות פנים.

אבי זיו: למרות החלטות של שני שרים קיבלנו רק בעת האחרונה הבטחה לסכום מאוד זניח, ואנחנו מבקשים שהסכום הזה יהיה בהתאם לתיירות הפנים ב-2003.

אבי זיו: יש פה מצב שדיבר עליו פרופסור בורוביץ, וזה דבר בלתי נסבל.

אבי זיו: הרשויות עובדות בצורה מאוד לא אחראית.

אבי זיו: אין פה איחוד.

אבי זיו: לא ייתכן שיבוא שר התחבורה או הממונה על רשות שדות התעופה ויחליט החלטה כזאת שבעצם תגרום נזק עצום לאילת כתוצאה מכך שמטוסי בואינג לא יוכלו לנחות.

אבי זיו: אני מציע ליצור החלטות קבועות.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת נודלמן, בבקשה.

מיכאל נודלמן: אני בעד חוק פורז, כי אנחנו צריכים לשמור על תעשיית התיירות.

מיכאל נודלמן: אני חושב שיש פה בעיה בבירוקרטיה שרק חושבים מה הם מפסידים ולא חושבים מה יהיה אם יהיו הטבות.

מיכאל נודלמן: צריך לעשות חשבון של גירעונות והכנסות, ואני בטוח שההכנסות יהיו יותר גדולות.

מיכאל נודלמן: אני בטוח שבזמן כל-כך קשה במדינה אסור להזיק לתיירות הפנים.

מיכאל נודלמן: אבל יש גם בעיות עם תיירות מחו"ל.

מיכאל נודלמן: כפי שחבר הכנסת שטרן אמר, מרוסיה קשה להגיע לכאן בגלל ויזה ובגלל שלא מאמינים שאנשים יחזרו לרוסיה, אבל רמת החיים ברוסיה מספיק טובה עכשיו.

מיכאל נודלמן: לא בודקים מדינות אחרות.

מיכאל נודלמן: הייתי בוועידה בין-לאומית פרלמנטרית בדרום קוריאה ואחר-כך דיברתי שם עם הרבה מנהיגים.

מיכאל נודלמן: דרום קוריאה רוצה אפילו לפתוח קו אווירי לישראל, אבל אף אחד לא מעוניין.

מיכאל נודלמן: זאת מדינה עם רמת חיים גבוהה, עם 58 מיליון אנשים, ויש שם הרבה נוצרים שרוצים לבקר בארץ.

מיכאל נודלמן: אני מציע למי שאחראי על תיירות להיפגש עם שגריר דרום קוריאה בישראל ולפתור בעיות, כי יש שם בעיות שהם לא יכולים להגיע לפה.

מיכאל נודלמן: נסעתי דרך רומא לדרום קוריאה ושם ראיתי שלושה מטוסי בואינג 747 עם תיירים מדרום קוריאה.

עמוס שפירא: אם יש אנשים שמוכנים לבוא לפה, אני מוכן לטוס כרגע.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: ראש עיריית אילת, גבי קדוש, בבקשה.

גבי קדוש: אני לא אחזור על הדברים שנאמרו כאן, אבל אני מבקש למקד את הדברים לנושאים שהם חשובים ואקוטיים למחר בבוקר.

גבי קדוש: ראשית, אי-אפשר להטיל את האחריות על תפעול התיירות על העוסקים במלאכה בלבד – לא על חברות התעופה, לא על המלונאים, לא על המסיעים ולא על כל מי שמייצר את מקומות התעסוקה האלו.

גבי קדוש: אי-אפשר להניח להם להתמודד לבד עם הבעיות.

גבי קדוש: המדינה צריכה להיות מעורבת, היא צריכה להיות אפילו מובילה בעניין.

גבי קדוש: ואין הובלה בכל הנושא, לא בנושא התעופה ולא בנושא התיירות מהסיבה הפשוטה, כי אין תיאום ביניהם.

גבי קדוש: כבר דובר פה על ההחלטה של סגירת שדה התעופה בפני מטוסי הסילון.

גבי קדוש: לא ייתכן שלפני שנה אנחנו מקבלים תוכניות מאושרות על-ידי מינהל תעופה על מיקום של כביש, מבצעים על-פי החלטה שלהם, ושנה אחר-כך הם אומרים שהכביש הוא לא במקומו וצריך להזיז אותו יותר מערבה, ועד אז סוגרים את השדה.

גבי קדוש: הכביש הזה הוא כביש הגישה לעיר אילת ואין לנו בעיה גם להזיז אותו, אבל אי-אפשר לבוא בצורה כזאת שחרב מונחת על ענף התיירות של העיר אילת.

גבי קדוש: אנחנו עוד לא הגבנו להחלטות האלה, כי אנחנו מנסים לגמור את הנושא הזה בצורה מכובדת.

גבי קדוש: הוקמה ועדה מקצועית, גם את ההחלטות של הוועדה המקצועית לא מיישמים ומחליטים משהו שונה.

גבי קדוש: אני לא רוצה להשתמש במלים קשות, אבל יש פה סבוטאז אמיתי.

גבי קדוש: יש ערים שנפגעו בעולם, כמו ניו-יורק, אבל הן מיד השתקמו ומיד גייסו את הממשלות ועשו פעולות על-מנת לצאת ולשווק.

גבי קדוש: זה לא נכון שאי-אפשר להביא תיירים לישראל.

גבי קדוש: אפשר להביא תיירים, אנחנו מביאים לאילת תיירים.

גבי קדוש: בקיץ הבאנו 6,000 יהודים צרפתים.

גבי קדוש: יש קהלי יעד שאפשר להביא אותם.

גבי קדוש: זה עולה כסף, אבל אם לא יהיה מי שייתן את הכסף ויסייע לענף בלהביא את התיירים האלה ולסבסד אותם גם לתקופה, זה השיקום האמיתי.

גבי קדוש: ללכת ישר לתייר, לסבסד אותו, הוא כבר בא עם הדולרים ומשאיר אותם במסעדות ומשאיר באטרקציות.

גבי קדוש: כך שסדר העדיפות הוא לא רק להחליט שנותנים יותר מאה מיליון פה או שם, אלא גם לאיזו מטרה.

גבי קדוש: אני חושב שצריך לסבסד את התייר, צריך לגרום לכך שהוא יגיע, שתהיה לו חבילה כדאית, למרות המצב הביטחוני והכלכלי במדינה.

גבי קדוש: אני רוצה לבקש להפסיק לדבר על עקבה.

גבי קדוש: עקבה היא תחרות לאילת, עקבה היא איום על אילת.

גבי קדוש: צריך לתת לאילת להתפתח בכוחות שלה, ביכולות שלה, והיא יודעת לעשות זאת והיא עושה זאת טוב.

גבי קדוש: אבל כל הזמן מעלים את אופציית עקבה, כאילו עקבה היא המושיע לתעופה בישראל.

גבי קדוש: אני חושב שצריכה לצאת החלטה כזאת.

גבי קדוש: בואו נחייך ונחשוב חיובי, תיירות זה חיובי.

גבי קדוש: אנחנו צריכים להסביר לעולם, ותיירות היא הסברה.

גבי קדוש: וגם אם אתה מחפש סעיף מאיפה לקחת ומאיפה להוסיף, תוסיף הסברה, תיירים יודעים לעשות את זה יפה.

גבי קדוש: בלי להוריד מערכו של משרד החוץ, משרד התיירות מסוגל לעשות את זה יותר טוב.

גבי קדוש: יש לו גם מי שיעשה את זה.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: אדוני השר, בבקשה.

יצחק לוי: באנו לכאן כדי לפרוס את המשבר, אבל לא כדי לצאת מדוכדכים יותר.

יצחק לוי: כולנו כאן, גם משרד התיירות וגם כל גורמי התיירות, יוצאים מכאן כדי לעבוד ולהמשיך לקיים את הענף.

יצחק לוי: לכן אני חושב שאנחנו צריכים לגרום לשינוי אווירה.

יצחק לוי: אנחנו חושבים שיש בידינו להביא תיירים, גם תיירות חוץ וגם תיירות פנים.

יצחק לוי: לא ברמות שהיו, אבל ברמות שיאפשרו לשמר את הענף.

יצחק לוי: יחד עם זה המדינה חייבת לסייע באופן משמעותי לשימור הענף.

יצחק לוי: אני רוצה לעמוד על כמה נקודות שנאמרו פה.

יצחק לוי: יכולתי בקלות להגיד שנושא תקציב משרד התיירות נקבע לפני שנכנסתי למשרד וכן הלאה.

יצחק לוי: אני לא חושב שנכון כרגע להתחמק מאחריות זו או אחרת.

יצחק לוי: אנחנו נשב עם האוצר, ואנחנו כבר יושבים, ונעשה תוכנית לקראת 2003, תוכנית סיוע רצינית.

יצחק לוי: אני מקווה שתוכנית הסיוע ב-2003, על אף המצוקה של מדינת-ישראל, תהיה יותר גדולה מ-2002, פשוט מכיוון שאנחנו נציע דברים שיהיו כדאיים למדינה.

יצחק לוי: זה אומר להביא תיירים ולהביא הכנסות.

יצחק לוי: נצטרך לדון בזה בצורה מושכלת ולראות איפה אנחנו משקיעים את הסיוע וכמה אנחנו משקיעים כדי להביא כספים בחזרה.

יצחק לוי: גם היום, כאשר הענף נמצא במשבר, יש עדיין הכנסות למדינת-ישראל מתיירות.

יצחק לוי: כמובן שההכנסות הן ב-20% ממה שהיה ב-1999, אבל בסופו של דבר הענף הוא ענף רווחי שיכול להביא תועלת מרובה.

יצחק לוי: לכן אני חושב שזאת תהיה הגישה שלנו מול האוצר.

יצחק לוי: אני מקווה שזאת תהיה גם הגישה של האוצר לראות איך אפשר להפיק מן העניין.

יצחק לוי: אנחנו חייבים לעשות תיאומים.

יצחק לוי: כשהייתי שר התחבורה, שר התיירות לא בא אפילו פעם אחת אלי לדיון.

יצחק לוי: אבל אז לא סגרנו את השדה באילת, עשינו דברים אחרים באילת.

יצחק לוי: אם יהיה שר תחבורה עד יום חמישי אני אנסה לתאם פגישה משותפת בנושא שדה התעופה.

יצחק לוי: אם לא יהיה שר הדיון יהיה ברמה של מנכ"לים.

יצחק לוי: אני חושב שצריך לפתור את הבעיה הזאת ואנחנו ננסה להתמודד אתה.

יצחק לוי: לגבי קרן הלוואות, לפני שבועיים נמסר לי על-ידי המנכ"ל שלנו וגם דרך האוצר שהעניין בטיפול ותוך כדי חודש נובמבר יינתנו הלוואות.

יצחק לוי: לא רק שאני חושב שצריך להשגיח על זה אלא יכול להיות שנצטרך גם לקיים פגישה, אולי עם הבנקים אולי גם עם האוצר, כדי לפתור את הפלונטרים.

יצחק לוי: לא ייתכן שיש 400 מיליון שקלים להלוואות והם תקועים.

יצחק לוי: הדבר הזה הוא בלתי אפשרי ואנחנו מחבלים במו ידינו בענף.

יצחק לוי: הכסף נמצא והאוצר מוכן לתת את כל הערבויות וכל מה שצריך כדי שההלוואות תינתנה ואנחנו נצטרך לעשות את הדברים.

יצחק לוי: אני מתפלא על מה שאבי זיו אמר בעניין תיירות הפנים.

יצחק לוי: המשרד הגדיל באופן משמעותי את תקציב תיירות הפנים ב-2002, והוא עוד יגדיל ב-2003.

יצחק לוי: אני לא חושב שצריך לבוא בתלונה, הרי אתה יודע שאנחנו עובדים יחד ואנחנו רוצים להגדיל את תיירות הפנים.

אבי אלה: ב-2002 התקציב הוגדל פי שישה ממה שהיה ב-2001.

יצחק לוי: אנחנו רואים את תיירות הפנים כמסד מאוד חשוב להחזקת הענף, ואני מקווה שגם ליום שאחרי.

יצחק לוי: אנחנו כרגע מפתחים תשתית של תיירות פנים שתישאר גם הלאה.

אבי זיו: אני התייחסתי לתקציב של עידוד סוכני תיירות הפנים.

אבי זיו: התקציב הזה הובטח ב-2002 ולא קוים.

אבי זיו: רק בחודש הזה אמורים לתת תקציב.

יצחק לוי: על כל פנים, התקציב גדל ויגדל.

יצחק לוי: אבי אלה, כאשר תהיה תוכנית ל-2003 אתה תדע איפה אנחנו משקיעים ב-2003.

יצחק לוי: משרד התיירות לא יעבוד ללא תוכנית מראש והדברים יהיו מאוד מסודרים.

אבי אלה: דיברתי על תוכנית חמש שנתית בתשתיות.

יצחק לוי: אני מדבר על תשתיות פיתוח ואתה תדע בדיוק איפה אנחנו עומדים על-פי התקציב ועל-פי היכולות ועל-פי הביצוע בשנה שלפני כן.

יצחק לוי: מה אנחנו מבקשים?

יצחק לוי: הרי יש מומחי שיווק, גם כאן בחדר הזה, ואנחנו נעשה כל מאמץ כדי לשתף פעולה על-מנת להוציא את השיווק הטוב ביותר שאנחנו יכולים, גם בחו"ל וגם בארץ, גם שיווק ממוקד וגם שיווק כללי וגם שמירה על הצינורות.

יצחק לוי: אנחנו עובדים על זה.

יצחק לוי: קבענו במשרד התיירות פגישת תיאום בנושא שיווק, שתתקיים בשבוע הבא, כדי לתאם בין כל הגופים, עד כמה שניתן, כדי שתוכנית השיווק של 2003 תהיה מתואמת.

יצחק לוי: אנחנו צריכים את גיבויה של הכנסת לענף התיירות, ואנחנו מבקשים את גיבוי הכנסת באמצעות חקיקה, באמצעות אישור תקציבים, וגם בהשתתפות יחד אתנו באישוש ענף התיירות.

יצחק לוי: אני מאמין שלענף התיירות יש עתיד גדול, אין ספק בכך.

יצחק לוי: אני לא יודע אם זה יהיה היום או מחר, אני פחות נחרץ מחברי יגאל ביבי שמדובר בכמה חודשים.

יצחק לוי: הלוואי שמדובר בכמה חודשים.

יצחק לוי: אבל אני כן נחרץ שיהיה יום מחר.

יצחק לוי: וכאשר יבוא יום המחר התיירות תהיה חלק נכבד מאוד מהכלכלה בישראל.

יצחק לוי: אסור לנו להיכנס לדכדוך ולרוח נכאה ולרפיון, אלא עלינו לצאת לעבוד.

יצחק לוי: יחד עם זה אני אומר לוועדת הכספים שאנחנו חייבים להירתם כולנו יחד.

יצחק לוי: היום הזה הוא אולי יום יותר שיווקי ופרסומי, והדברים שדיברנו עליהם הם עניינים של מדיניות ושל אסטרטגיה כלכלית של מדינת-ישראל.

יצחק לוי: הדברים האלה צריכים להנחות אותנו כל הזמן איך לעזור ולסייע לענף.

יצחק לוי: במשרד הפנים יש לנו בעיה עם אשרות מכמה מדינות, זה נכון.

יצחק לוי: אני חושב שחברי הכנסת שטרן ונודלמן דיברו על בעיה נכונה.

יצחק לוי: אני מקווה להתערב ולראות איך אנחנו פותרים את הבעיה.

יצחק לוי: איך לפתוח יותר את גבולות המדינה לתיירים, גם אם יש לנו חששות של כניסה של עובדים זרים או של כל מיני גורמים אחרים.

יצחק לוי: צריך לפתור את זה בדרך אחרת, לא בדרך של חסימת התיירות.

יצחק לוי: מדינת-ישראל ביטלה לפני שנה וחצי חוקי תיירות כדי להסיר חסמים.

יצחק לוי: כלומר, כמעט שאין היום חוקי רישום ופיקוח על תיירות, יש מעטים.

יצחק לוי: אנחנו נעשה את התקנות בקרוב וזה מה שיהיה לנו.

יצחק לוי: מצד שני יש לנו עדיין הרבה מאוד חסמים שנוצרים, כמו חסמי הוויזות וחסמי התעופה.

יצחק לוי: זה יהיה די חלמאי להגיד שהחסמים היו הרשיונות והפיקוח.

יצחק לוי: אנחנו יודעים לזהות חסמים נוספים ואנחנו גם נעבוד על זה לפתוח את החסמים האלה עד כמה שניתן.

יצחק לוי: אנחנו נפנה היום לכל ראשי המדינה לנפוש בישראל בשנים הקרובות.

יצחק לוי: אני בטוח שיושב-ראש ועדת הכספים ייענה לבקשתנו וכן אחרים.

יצחק לוי: אנחנו נפנה היום לציבור בישראל לנפוש בישראל ולראות שבאמת טובה הארץ מאוד מאוד, כפי הכתוב בפסוק וכפי הלוגו שאנחנו קבענו לעצמנו במשרד התיירות.

יצחק לוי: תודה רבה.

יעקב ליצמן: תודה, אדוני השר.

יעקב ליצמן: ועדות הכספים והכלכלה פונות למשרד האוצר ומבקשות לסייע בהקדם.

יעקב ליצמן: אני מניח שאתם רוצים לעזור, אבל הסיוע צריך להיות בדחיפות.

יעקב ליצמן: לא בטוח שצריך להגיד שתיירות זה נכס לאומי, אבל אם צריך להכריז את זה, כפי שהוצע כאן, אנחנו בהחלט רואים את זה כנכס לאומי.

יעקב ליצמן: בזמננו הקשה בתקציב אנחנו רואים בהחלט שזה יכול להיות מנוף לעזור לתקציב המדינה.

יעקב ליצמן: אני חרדי, והתיירות החרדית דווקא גבוהה מאוד.

יעקב ליצמן: תשאלו את אנשי התעופה.

יעקב ליצמן: החששות שלהם היו כמו החששות של כל האנשים, אבל ראשי הציבור, כולל רבנים, עשו הכל כדי שיגיעו תיירים לארץ.

יעקב ליצמן: עד כדי כך שהיום באים ללמוד בארץ ואנשים באים לתייר.

יעקב ליצמן: לכן אני כן חושב שהנושא של הסברה יכול לעבוד.

יעקב ליצמן: בפרט בעקבות מה שראינו לאחרונה, שהביטחון בארה"ב במיוחד הוא לא מושלם.

יעקב ליצמן: השר אמר שהנושא של הקרן מטופל, וכך גם אמר נציג האוצר.

יעקב ליצמן: אם אדוני השר סבור שדרושה התערבות של ועדת הכספים עם הבנקים, אין לי בעיה להזמין אותם.

יעקב ליצמן: אני רוצה לפנות לוועדי עובדים.

יעקב ליצמן: אני חושב שראוי שכל ועדי העובדים במדינה יראו בתיירות פנים אפשרות לשי.

יעקב ליצמן: ממילא הם מוציאים כסף על כלי בית וכדומה, שחלקם בכלל ייבוא.

יעקב ליצמן: לחוק הנופש דרושה הממשלה והכנסת, ואחר-כך צריך גם שיקיימו את זה.

יעקב ליצמן: אנחנו יודעים שיש חוק לבנות בית-חולים באשדוד, ואנשים יהיו בריאים עד שייבנה בית החולים.

יעקב ליצמן: אני מקווה שסעיף הקרן לא יבוטל, שהכסף הזה יישאר, כי אנחנו כמעט בנובמבר.

יעקב ליצמן: יש לנו חודשיים ואני לא בטוח שכולם יוכלו לנצל את זה תוך חודשיים.

יעקב ליצמן: לכן אם בתי המלון לא ניצלו את הכסף הזה, צריך לדאוג שיוכלו לנצל אותו אחר-כך.

יעקב ליצמן: בנושא של התנחלויות, מה שקרוי "כסף מסעיף אחר".

יעקב ליצמן: ..

צלי רשף: זה רעיון שלך, אני מוכן לאמץ אותו.

יעקב ליצמן: תחת המלה "אחר" אפשר להכניס הכל.

יעקב ליצמן: אתה אומר התנחלויות, מישהו אחר יגיד ישיבות.

צלי רשף: אתה מציע גם ישיבות.

צלי רשף: אני מקווה שזה יירשם בפרוטוקול.

יעקב ליצמן: חסכתי לך את האמירה על ישיבות.

יעקב ליצמן: צריך לציין שהיו בחירות ואז לא היתה אינתיפאדה ואנשים הצביעו, ואחר-כך היו בחירות בזמן האינתיפאדה.

יעקב ליצמן: העם החליט למה יילכו התקציבים ולא ועדת הכספים מחליטה.

יעקב ליצמן: זהה לא תפקידנו.

צלי רשף: לא תפקידנו להתערב בהקצאת המשאבים?

יעקב ליצמן: במסגרת התקציב, אבל לא כאן.

יעקב ליצמן: אנחנו מחזקים את משרד התיירות ואת השר.

יעקב ליצמן: אני בטוח שיהיה לכם שיתוף פעולה עם האוצר.

יעקב ליצמן: אני מוכן להתערב ולהשתדל לעזור במה שאוכל.

יעקב ליצמן: תודה רבה.