ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 519, 2002-10-22 11:00

חברי הוועדה: יגאל ביבי

מוזמנים: אבישי מיכאלי מנהל אגף שינוע חומ"ס, משרד התחבורה עדה וייס, עו"ד סגנית בכירה ליועץ המשפטי, משרד התחבורה חוה ראובני,עו"ד לשכה משפטית, משרד התחבורה שמעון ולנסקי סגן מנהל אגף הרכב יהודה שטיין משרד התחבורה חוה בן-ארי משרד התחבורה אהרון אהרון מנהל משרד רישוי מחוז ירושלים והדרום בלהה טל ממונה רישוי ומחשוב, משרד התחבורה צבי יוזנט משרד התחבורה יפעת רווה,עו"ד משרד המשפטים סא"ל אהוד קפלנסקי ראש ענף בטיחות בדרכים בצה"ל סא"ל רן נופר פרקליטות צבאית רס"ן אייל אלעד יועץ משפטי חיל מודיעין סנ"צ שולמית שמעון ראש חוליית תעבורה במשטרה משה בן-זקרי המשרד לביטחון פנים רפ"ק דורית פורר עוזרת ליועץ המשפטי, אגף התנועה ד"ר מיכאל דור ראש אגף רפואה כללית, משרד הבריאות ד"ר יוסף גלובינסקי ועד איגוד רופאי העיניים מי-רז אריה רכז ארצי לחינוך תעבורתי, משרד החינוך יניר אלגואטי,עו"ד איגוד חברות הביטוח ראובן דיויש יו"ר מועצת האופטומטריסטים עודד גינגס המועצה לצרכנות ראובן אבן מנכ"ל איגוד יבואני הרכב אהרן כהן איגוד נהג המוניות אברהם פריד יו"ר ארגון בעלי המוניות רן רונקין ארגון מורי הנהיגה

מנהלת הוועדה: תקנות התעבורה (תיקון מס'...), התשס"ב-2002 – תיקון מס' 32.

אברהם פורז: שלום לכם.

אברהם פורז: על סדר יומנו תקנות התעבורה – תיקון תקנה 32.

אהוד קפלינסקי: צה"ל מבקש לאפשר לו להתאמן בנסיעה שמוגדרת אצלו כנסיעה מבצעית, בתנאים שמחייבים חריגה מתקנות התעבורה בתוך שטחי אימונים של הצבא, בשטחים שמוחזקים על ידי הצבא, או בכביש שפתוח לציבור, בתיאום עם משטרת התנועה.

אהוד קפלינסקי: משטרת התנועה, מעבר לכך שהיא תביע את דעתה המשפטית על הנוסח, מקבלת את העיקרון שבעניין הזה.

אברהם פורז: זאת אומרת, אין סכנה שיסעו מכוניות בלי אורות בכבישים.

אהוד קפלינסקי: אם זה יקרה, זה יהיה בתיאום עם משטרת התנועה.

אהוד קפלינסקי: לא יהיה מצב שאני אעלה על כביש בלי תיאום עם משטרת התנועה.

אהוד קפלינסקי: היום, כשאני רוצה לנסוע בשטחי אימונים של צאלים בלי אורות אסור לי, כי תקנות התעבורה לא מאפשרות לי לנסוע בחשיכה בלי אורות.

יגאל ביבי: למה חיכינו 50 שנה?

אהוד קפלינסקי: טעינו.

אהוד קפלינסקי: כדי שלא נגיד בעוד שנתיים "למה לא עשינו את זה 52 שנה", בואו נסדר את זה עכשיו.

חוה ראובני: תיקון תקנה 32 "האמור בתקנה 32 לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961, יסומן (א) ואחריו יבוא: "(ב) רכב שבשימוש צבא הגנה לישראל שהנוהג או הנמצא בו ממלא תפקיד רשמי בפועל, לא יחולו לגביו הוראות חלק ב', אם היה בקיומן כדי למנוע את מילוי התפקיד, ובלבד שיתקיים אחד מאלה: (1) הרכב נמצא בתוך שטח המוחזק בידי צבא הגנה לישראל או בשטח שמפקד צבאי הכריז עליו שטח סגור לפי תקנה 125 לתקנות ההגנה (שעת-חירום), 1945, לרבות לצרכי אימונים;

אברהם פורז: זה כולל את מדינת ישראל בגבולות הקו הירוק?

חוה ראובני: כן.

אברהם פורז: אני מקווה שמדינת ישראל לא מוחזקת על ידי צה"ל.

אייל אלעד: הכוונה למחנה צבאי.

אברהם פורז: בכביש רגיל אי אפשר לעשות את זה?

אהוד קפלינסקי: הסעיף הבא הוא לעניין הזה.

חוה ראובני: (2) "נעשה שימוש ברכב לצרכי אימונים, בדרך פתוחה למעבר הציבור, באישור ראש אגף התנועה במשטרת ישראל או נציג שהוסמך מטעמו.

חוה ראובני: "

אברהם פורז: השב"כ לא כלול?

אהוד קפלינסקי: זה לא קשור אלי.

אהוד קפלינסקי: אני מדבר על רכב של צה"ל.

יגאל ביבי: אברהם, למה שלא נוסיף את כוחות הביטחון?

אברהם פורז: אנחנו לא יודעים מי הם כוחות הביטחון.

יגאל ביבי: למה ששוטר לא יוכל להתאמן באיזה שהוא מקום?

אברהם פורז: סגן אלוף קפלינסקי מייצג את צה"ל.

אברהם פורז: אם תהיה בקשה מטעם גורמים נוספים להרחיב את התקנה, נדון בה.

אברהם פורז: אין בקשה כזאת.

שולמית שמעון: אנחנו מבקשים להוסיף לסעיף קטן (1) את המילים "לרבות לצרכי אימונים בשטחים הנ"ל".

אברהם פורז: בסדר.

אתי בנדלר: הפטור מהתחולה הוא לגבי כל הוראות חלק ב' לתקנות התעבורה.

אתי בנדלר: חלק ב' לתקנות התעבורה מכיל מספר פרקים, כאשר הפרק העיקרי שאליו מתייחס השר במכתבו ושבגינו הוא מבקש את הפטור הזה הוא הפרק השני הדן בהתנהגות בדרך.

אתי בנדלר: אלה כל הנורמות שקובעות כיצד צריכים לנהוג בדרך.

אתי בנדלר: החלק הזה מכיל פרקים נוספים, כמו למשל הפרק הראשון שדן בסמכויות של רשויות התמרור וכיוצא בזה.

אתי בנדלר: אני חוששת שלא נעשתה בדיקה בעת האחרונה אם יש מקום לפטור הן את המשטרה, שפטורה היום לפי תקנת משנה א'.

אתי בנדלר: .

אברהם פורז: אבל כתוב כאן "אם היה בקיומן כדי למנוע את מילוי תפקידו".

אתי בנדלר: השאלה היא אם אנחנו רוצים לא להחיל את ההוראות המסמיכות רשויות תמרור, שזה לא רלוונטי, ואת פרק רביעי שדן תאונות.

אתי בנדלר: יש סעיף שדן בתאונות דרכים שתוצאתן הריגה או פגיעה בגוף.

אתי בנדלר: אני חושבת שמישהו צריך לבדוק אם יש מקום לפטור מהוראת הפרק הזה.

שולמית שמעון: בפרקטיקה לא נוגעים בזה.

אתי בנדלר: אם את אומרת שבפועל לא פועלים בהתאם להוראת התקנה, מדוע שהתקנה לא תנוסח כפי שהיא צריכה להיות מנוסחת?

שולמית שמעון: צריך לבדוק אותה שוב.

אברהם פורז: אני רוצה להאמין שיש איזו שהיא סבירות בהפעלת דברים.

אתי בנדלר: השאלה היא אם אתה רוצה לאפשר פטור גורף, או שאתה רוצה לבקש שיביאו לנו נוסח.

אברהם פורז: אני לא רוצה להתעסק עם עוד נוסח.

אברהם פורז: פה אחד אנחנו מאשרים את התקנות.

אברהם פורז: תקנות התעבורה (תיקון מס' 6), התשס"ב-2002.

אברהם פורז: אנחנו דנים בתקנות התעבורה (תיקון מס' 6), התשס"ב-2002.

עדה וייס: תיקון תקנה 12.

עדה וייס: "בתקנה 12 לתקנתו התעבורה, התשכ"א-1961 (להלן-התקנות העיקריות), במקום תקנת משנה (א) יבוא: "(א) הוכח להנחת דעתה של רשות הרישוי כי תעודה שבעליה רשאי להחזיק בה, נלקחה ממנו בידי רשות שהוסמכה לכך כדין, אבד, נגנבה או נפגמה, רשאית הרשות לתת כפל תעודה לאחר ששולמה האגרה לכך.

עדה וייס: "

אברהם פורז: קודם זה היה בלי אגרה?

חוה ראובני: גם קודם היתה אגרה.

אברהם פורז: מה השינוי?

חוה ראובני: הוספנו סיבה נוספת.

אברהם פורז: איזו סיבה?

חוה ראובני: הוספנו את המילים "שנלקחה ממנו בידי רשות שהוסמכה לכך כדין".

חוה ראובני: המשטרה ביקשה להוסיף את המילים "במועד שהוא מבקש הוא רשאי להחזיק בה.

חוה ראובני: " כאשר רשות מוסמכת פוסלת רשיון, היא לא מחזירה אותו.

אברהם פורז: מי בעד לאשר את זה?

אברהם פורז: כולנו בעד לאשר את התקנה.

שולמית שמעון: צריך רק להוסיף את המילים "רשאי להחזיק בה במועד בקשתו".

עדה וייס: תיקון תקנה 18.

עדה וייס: "בתקנה 18(ב) לתקנות העיקריות, אחרי "קביעת תמרורים" יבוא "ב-35.

אברהם פורז: איזה תמרור זה ב-35?

עדה וייס: זה נסיעה בנתיב תחבורה ציבורית.

עדה וייס: זאת תקנה טכנית.

אברהם פורז: אושר.

עדה וייס: תיקון תקנה 23.

עדה וייס: בתקנה 23(א) לתקנות העיקריות, במקום פסקאות (1) ו(1א) יבוא: "(1) להוראות שנותן שוטר במדים, שוטר שהזדהה בתעודת מינוי, או אדם הנמנה עם הג"א כשהוא בתפקיד רשמי בפועל מטעם משטרת ישראל או שוטר צבאי במדים או פקח עירוני במדים שהוא עובד רשות מקומית שהוסמך בידי מפקד מחוז או ראש אגף התנועה במשטרת ישראל לאחר שקיבל הכשרה מתאימה (בתקנה זו – פקח עירוני);"

אברהם פורז: האדם שנמנה עם הג"א והוא בתפקיד רשמי מטעם משטרת ישראל מסומן באיזו שהיא דרך, לא?

אברהם פורז: אתה לא יכול לדעת, אלא אם כן יש לו משהו חיצוני שמעיד על כך.

אתי בנדלר: הוא צריך להיות במדים?

אברהם פורז: חייב להיות משהו חיצוני שמעיד שהוא בתפקיד.

שולמית שמעון: אם הוא נמנה על שירות הג"א הוא בדרך כלל מופיע במדים.

אתי בנדלר: אפשר לכתוב במדים?

אברהם פורז: אני מציע לכתוב "אדם הנמנה על הג"א כשהוא בתפקיד רשמי בפועל ובמדים.

אברהם פורז: "

יפעת רווה: אני מציעה לברר אם יש להג"א מדים.

אברהם פורז: להג"א צריך שיהיו מדי זית וסרט שכתוב עליו הג"א.

יפעת רווה: סרט זה לא מדים.

יפעת רווה: אם כותבים מדים זה כמו של שוטר.

אברהם פורז: גם שוטר צבאי במדים יש לו סרט.

יפעת רווה: זה מדים צבאיים.

יפעת רווה: הג"א זה משהו אחר.

אברהם פורז: זה בסדר.

אברהם פורז: חייבים לתת לאדם שמכוון תנועה איזה שהוא משהו.

אברהם פורז: .

יפעת רווה: אז זה לא מדים.

אברהם פורז: חייב להיות ברור שהאיש בעל סמכות.

אברהם פורז: כדי שהוא לא יראה סתם מילואימניק שהיה בדרך לתחנה, צריך לתת לו מלבד המדים עצמם עוד איזה משהו מזהה.

אברהם פורז: תדאגו שיהיה לו משהו מזהה.

יפעת רווה: אז זה לא מדים.

אברהם פורז: אוקיי, אז נכתוב את המילים "במדים או בסימן זיהוי חיצוני אחר שאושר לכך.

אברהם פורז: "

שולמית שמעון: (1א) "להוראות הניתנות על ידי עובד מחלקת עבודות ציבוריות במשרד התחבורה (בתקנה זו – עובד מע"צ) במדים או עובד מטעמה.

שולמית שמעון: .

שולמית שמעון: " פה אנחנו מבקשים להוסיף את המילה "במדים".

אברהם פורז: ברור.

אתי בנדלר: תבדקו אם לא ראוי לשנות את כותרת השוליים של התקנה הזאת.

אתי בנדלר: אני מציעה שהוועדה תאשר את תיקון השוליים אם יסתבר.

אתי בנדלר: .

אברהם פורז: אנחנו מאשרים את תיקון השוליים.

אברהם פורז: מה זה "(1) עד (5) כסדרם" בתיקון תקנה 54?

אברהם פורז: אני חייב להתעסק בזה?

חוה ראובני: לא.

אברהם פורז: תקנה 4 אושרה.

אברהם פורז: 5 זה שינוי הגדרות, נכון?

עדה וייס: כן.

אברהם פורז: 5 מאושר.

שולמית שמעון: אני מבקשת לא לדון כרגע בתיקון תקנה 168 (ג).

אברהם פורז: מתי תביאו את זה?

שולמית שמעון: אנחנו מבקשים לדון בזה מחדש עם משרד התחבורה.

אברהם פורז: בסדר.

חוה ראובני: עניינה של תקנה 174א היא סמכותה של רשות הרישוי לתת רשיונות נהיגה זמניים לכל מיני אנשים שאינם זכאים לרשיון קבוע מסיבות שונות.

חוה ראובני: התקנה הזאת מתירה לרשות הרישוי לתת פעם אחת בשנה.

אברהם פורז: אתם צריכים יותר?

חוה ראובני: כן.

אברהם פורז: אושר.

חוה ראובני: בתקנה 192(ב) כתוב שרשות הרישוי מסמיכה אנשים לעשות בדיקות כושר ראייה ושמיעה.

חוה ראובני: הסמכות התחבורתית קובעת מי הם בעלי המקצוע הרפואיים לדבר הזה.

חוה ראובני: בדיקות שמיעה בוטלו כמעט לחלוטין בתקנות כבר לפני 3 או 4 שנים, כאשר לגבי בדיקות ראייה נחקק לפני 10 שנים חוק העיסוק באופטומטריה שאיחד את העיסוק בבדיקות חדות ראייה ושדה ראייה לאופטומטראי מוסמך.

חוה ראובני: מכיוון שאנחנו רוצים שהגורם התחבורתי יפסיק לאשר אנשי רפואה, אנחנו מבקשים למחוק את התקנה הזאת.

אברהם פורז: מה קורה בפועל?

אברהם פורז: עדיין יש אנשים שעושים בדיקות ראייה?

חוה ראובני: אנחנו נוהגים לפי חוק העיסוק באפטומטריה.

אברהם פורז: פעם היית בא למשרד הרישוי והיו עושים לך בדיקת ראייה.

חוה ראובני: עבר מן העולם.

אברהם פורז: נכון להיום רק אופטמטראי עושה?

חוה ראובני: אופטומטראי או רופא עיניים מוסמך.

מיכאל דור: עד עכשיו הבדיקות נעשו בצורה לא שיטתית על ידי רופא עיניים.

אברהם פורז: לרופא עיניים אסור לעשות בדיקת ראייה?

מיכאל דור: מותר לו, אבל אנחנו רוצים אחידות ובדיקה טובה.

מיכאל דור: באו רופאי העיניים והאופטומטריסטים והציגו מכשיר שאפשר להיות יותר בטוחים באחידות ובאיכות שלו.

חוה ראובני: זה מה שאנחנו מציעים.

אברהם פורז: יש למישהו התנגדות לאשר את זה?

יגאל ביבי: אדם שעשה בדיקת ראייה בגיל 18, לא יעשה יותר בדיקת ראייה עד 120?

חוה ראובני: נהגי רכב ציבורי וכבד צריכים מגיל 50 ואילך לעשות בדיקה רפואית ובדיקת ראייה כל שנתיים.

חוה ראובני: כיום מצוייה בהכנה תקנה שתחייב בדיקה נוספת בגיל 40.

אתי בנדלר: האם כל האופטומטראים מצויידים באותו מכשיר שהמנהל הכללי רוצה לאשר לצורך העניין הזה, או שמא יש כאלה שייפלטו מהאפשרות לעשות את הבדיקות האלו כתוצאה מאישור התקנה?

מיכאל דור: אנחנו עוסקים בנושא הזה כשנתיים.

מיכאל דור: לא מדובר במכשיר אחד.

אתי בנדלר: אתם תאשרו את כל המכשירים שבאמצעותם ניתן יהיה לבצע את הבדיקות האלו?

אברהם פורז: בדיקה רגילה לא מספיקה?

מיכאל דור: לא.

מיכאל דור: זה משהו הרבה יותר מורכב.

מיכאל דור: נמסר לי ש450 אופטומטראים כבר קנו את המכשיר.

אתי בנדלר: מתוך כמה?

מיכאל דור: מתוך כ-900.

מיכאל דור: בתהליך הזה ייתכן שייפלטו כמה רופאים כלליים שיש להם רשיון ישן.

אברהם פורז: השאלה היא אם אין אמצעים אלטרנטיביים לבדוק את הראייה.

מיכאל דור: זה נבדק על ידי אנשי המקצוע.

אברהם פורז: זה שהמכשיר טוב זה ברור, השאלה היא אם האלטרנטיבה לא טובה.

מיכאל דור: היא לא טובה.

אברהם פורז: כמה עולה מכשיר כזה?

מיכאל דור: סדר גודל של 1000 דולר.

אברהם פורז: האם גוף ציבורי יכול להוכיח לכם שיש אלטרנטיבה זולה יותר כדי להגיע לאותה תוצאה?

מיכאל דור: לא.

חוה ראובני: זה לא נותן את אותה תוצאה.

חוה ראובני: בדיקות הראייה בשיטות הישנות כללו את הבדיקה של לקרוא את המספרים בלוח ובדיקת שדה הראייה.

חוה ראובני: זה לא אובייקטיבי.

אתי בנדלר: אתה עשוי לפגוע כך בפרנסתם של חלק מהעוסקים במקצוע.

יוסי גלובינסקי: הבקשה למצוא מכשיר סטנדרטי הועלתה על ידי המכון לבטיחות בדרכים, אחרי שלנהגים שהיו מעורבים בתאונות והיה להם בטופס הרגיל לפי בדיקה לא סטנדרטית ראייה טובה, נמצאו בבדיקה מסודרת בראייה פחות טובה.

יוסי גלובינסקי: כאן מדובר על מכשור סטנדרטי שאף אחד לא יכול להתחמק ולהגיד "באותו יום מתח החשמל אצלי במרפאה היה יותר נמוך".

אברהם פורז: האם ניתן לומר - במידה גדולה של ודאות - שרק המכשיר הזה נותן בדיקה אמינה וכל היתר אלו בדיקות לא אמינות?

יוסי גלובינסקי: לא.

יוסי גלובינסקי: אפשר להגיד די בוודאות שרק מכשיר כזה נותן בדיקה סטנדרטית שאפשר לפקח עליה.

אברהם פורז: מתי התקנה נכנסת לתוקף?

אברהם פורז: אתם, לדעתי, חייבים את התקנה הזאת להכניס לתוקף בעוד חצי שנה.

סופה לנדבר: מה, עד היום כל הבדיקות לא היו מדוייקות?

אתי בנדלר: זה מה שהם טוענים.

סופה לנדבר: מה קורה בעולם?

יוסי גלובינסקי: עובדים עם מכשירים כאלה.

אברהם פורז: גם אם מחליטים שרוצים שהמכשיר הזה ייכנס, אי אפשר להוציא חצי מהעוסקים באופטומטריה מהעסק.

אתי בנדלר: גם חלק ניכר מרופאי העיניים.

אברהם פורז: אתם חייבים לתת להם תקופת הערכות.

מיכאל דור: אנחנו הודענו על המהלך הזה לפני שנתיים.

אברהם פורז: אני לא יכול לעשות חוק מהיום להיום.

חוה ראובני: אני לא יודעת אם אופטומטראים מתפרנסים רק מבדיקות ראייה לצרכי רשיון רכב.

אברהם פורז: אני לא יכול לא לתת לאדם שעוסק בזה תקופת הערכות.

אברהם פורז: הם צריכים לדעת שהתקנה נכנסת בעוד מספר חודשים.

מיכאל דור: אנחנו הודענו את זה לפני כשנתיים.

אתי בנדלר: אתם הודעתם על כוונה, לא היתה חקיקה.

אברהם פורז: אין לכם סמכות חוקית להודיע.

מיכאל דור: לכן אנחנו פה.

מיכאל דור: בדחיית הביצוע אתה נותן פרס לאלה שלא הכינו את עצמם למרות שידעו.

אברהם פורז: אם אנחנו לא מאשרים את התקנה, אז זה שקנה יוצא פרייר.

אברהם פורז: המכשירים האלה זמינים לקנייה מיידית?

מיכאל דור: כן.

אתי בנדלר: מה אתם מעוניינים שיהיה מועד תחילתן של כל התקנות?

חוה ראובני: 30 יום.

אברהם פורז: המכשיר הזה לא ייקר את הבדיקה?

אברהם פורז: כמה עולה היום בדיקת ראייה?

מיכאל דור: בין 20 ל-40 שקל.

אברהם פורז: אז עכשיו יוכל לבוא אותו אופטומטראי ולהגיד: "מכיוון שהשקעתי במכשיר 1000 דולר, אני צריך להחזיר את ההשקעה.

אברהם פורז: "

מיכאל דור: אתה רוצה בדיקה טובה ואמינה.

מיכאל דור: יש לזה מחיר.

אברהם פורז: בואו ניתן תקופה של כמה חודשים עד שהתקנה תכנס לתוקף.

יגאל ביבי: 3 חודשים.

אברהם פורז: אני לא רוצה שתהיה הפקעת מחירים.

אברהם פורז: בואו ניתן 6 חודשים.

מיכאל דור: אפשר לקצר את התקופה?

מיכאל דור: כשיהיו תאונות יגידו.

מיכאל דור: .

אברהם פורז: בדרך כלל התאונות לא נגרמות מזה שלא רואים.

אברהם פורז: אני לא יכול להוציא 1000 איש מהביזנס.

מיכאל דור: מדובר ב-400 כי חצי כבר קנו.

אברהם פורז: טוב, ניתן תקופה של 4 חודשים עד שזה ייכנס לתוקף.

אתי בנדלר: 4 חודשים מיום הפירסום?

אברהם פורז: כן.

חוה ראובני: אני מבקשת להתייחס לתקנות 199(1) ו-(2),200, 201 ו201ג.

חוה ראובני: בתקנות התעבורה יש תקן ראייה בשתי רמות: תקן ראייה מקל ותקן ראייה מחמיר, כאשר הוא מחולק בין דרגות הרשיון.

חוה ראובני: לאופנועים ולרכב פרטי יש תקן ראייה מקל, ולרכב כבד ורכב ציבורי תקן ראייה מחמיר.

חוה ראובני: השינוי הזה נעשה לפני 3 שנים, כאשר האופנועים הכבדים, שהם למעלה מ-500 סמ"ק, בהקשר של חדות ראייה ושדה הראייה נמצאים בתקן הראייה המחמיר ובכל שאר האספקטים נשארו במקל.

אברהם פורז: איזה אספקטים?

חוה ראובני: ראייה כפולה, פער בין שתי העיניים בעדשות וכו'.

אברהם פורז: בסדר, אושר.

חוה ראובני: עניינה של תקנה 199(3) הוא אחר.

חוה ראובני: כיום יש שתי שיטות לבדיקת סוג מסויים של ליקוי בשדה הראייה: האחת לא מדוייקת, והשנייה יותר מדוייקת.

חוה ראובני: את השיטה המתוחכמת יותר, מה שקרוי "איסטרמן", רק ועדת הערר על פי פקודת התעבורה מוסמכת לבדוק.

חוה ראובני: אנחנו רוצים להסמיך גם את המכון הרפואי לבטיחות בדרכים לבדוק בשיטה הזאת.

יוסי גלובינסקי: אני יזמתי את השיטה הזאת.

אברהם פורז: מה זה תקנת משנה (ד)?

חוה ראובני: זאת התקנה שמסמיכה את ועדת הערר לבדוק שדה ראייה בשיטת "איסטרמן".

אברהם פורז: איך אני בתור חבר כנסת יודע אם שיטת "איסטרמן" טובה?

מיכאל דור: היתה ועדה שלמה של רופאי עיניים ואופטומטראים.

מיכאל דור: ד"ר גלובינסקי ישב שם.

אברהם פורז: אתה אומר שאנחנו צריכים לסמוך עליכם?

מיכאל דור: כן.

יוסי גלובינסקי: היתרון הגדול של הבדיקה הזאת הוא שהיא ממוחשבת.

יוסי גלובינסקי: הבדיקה הידנית תלויה בטכנאי שצריך להיות ממול.

אברהם פורז: השתכנענו.

אברהם פורז: הלאה.

חוה ראובני: אפשר להיבחן במבחן עיוני בנהיגה חצי שנה לפני הגיל המינימאלי להוצאת הרשיון, כלומר לגשת למבחן העיוני בגיל 16 וחצי, כשאת הרשיון לרכב הפרטי אפשר להוציא בגיל 17.

חוה ראובני: יש תלמידים שלומדים חינוך תעבורתי בבית ספר תיכון.

חוה ראובני: זה נלמד במחצית הראשונה של כיתה י"א.

אברהם פורז: אתם רוצים שגם אם הם לא הגיעו לגיל 16 וחצי הם יוכלו להיבחן.

חוה ראובני: אנחנו מעוניינים לעודד את הלימוד בדרך הזאת.

רן רונקין: אני חושב שלימוד הנהיגה זה לא רק מעשי.

רן רונקין: עיוני ומעשי זה יחד.

רן רונקין: כשהנער לומד בבית ספר חינוך תעבורתי אפשר ללמד אותו על סמים, אלכוהול, עייפות בנהיגה, דברים שלמורה הנהיגה אין זמן לעשות.

אברהם פורז: מה זה שייך לזה שהוא בן 16 ורבע או 16 וחצי?

רן רונקין: אם הוא ניגש לבחינה בתאוריה בגיל 16, אז עד גיל 16 וחצי, כשהוא יכול להתחיל ללמוד נהיגה, הוא שוכח את הכל.

אברהם פורז: אי אפשר להוציא אותו מהכיתה רק בגלל שהוא קצת יותר צעיר.

אברהם פורז: האם באותה כיתה יכולים להיות אנשים שהבדל הגיל ביניהם הוא 300 יום?

אברהם פורז: כן.

אברהם פורז: או שאף אחד לא ילמד, או שכולם ילמדו.

רן רונקין: שכולם ילמדו אבל לא יעשו תאוריה.

אברהם פורז: למה שנדחה את כולם?

רן רונקין: אז שיתנו לכולם ללמוד נהיגה בגיל 16.

אברהם פורז: אני לא מקבל את עמדתך.

אברהם פורז: אנחנו מאשרים.

חוה ראובני: עכשיו אנחנו יוצאים מנהיגה ועוברים לרכב.

חוה ראובני: עניינה של תקנה 271 היא רישום ראשוני של רכב.

חוה ראובני: לפי התקנה הקיימת היום, הגשת בקשה לרישום ראשוני של רכב חדש מוגשת רק לרשות הרישוי.

אברהם פורז: מאושר.

חוה ראובני: תקנה 272א הנוכחית נוטלת חלק מהקריטריונים של נכה לזכאות להנחה באגרת רישוי, כאשר יתר הקריטריונים מצויים בתוספת.

חוה ראובני: אנחנו רוצים להעביר את כל הקריטריונים לגוף התקנות, כשהתוספת תהיה אגרה.

אברהם פורז: יש שוני מהותי?

חוה ראובני: יש שינוי אחד.

חוה ראובני: אם היום זה יכול להיות רכב שרשום על שמו או על שם בן זוגו של הנכה, הוספנו מעתה שזה יכול להיות גם על שם האפוטרופוס שלו.

אברהם פורז: זה השינוי היחיד המהותי?

חוה ראובני: כן.

אברהם פורז: מאושר.

חוה ראובני: תקנה 272ב היא תקנה חדשה.

חוה ראובני: היא נועדה לשרת סעיף קיים בפקודה, שמעולם לא הותקנו תקנות מכוחו.

חוה ראובני: סעיף 18 לפקודה מסמיך את שר התחבורה לתת פטור בנסיבות שנקבעו לבעל רכב מחובת רישום, מחובת רשיון רכב או מאגרת רישום/ רישוי, או להורות על החזרתם.

חוה ראובני: את הנסיבות צריך לקבוע בתקנות.

אברהם פורז: קבעתם?

חוה ראובני: זה מה שמוצע.

אברהם פורז: מה, אתם רוצים שיהיו לכם אלפי בקשות של אנשים?

אברהם פורז: אתם לא תצאו מזה.

חוה ראובני: זה צריך להיות בהמלצה של רשות הרישוי.

אברהם פורז: זה לא כתוב פה.

חוה ראובני: זה כתוב בפקודה.

אברהם פורז: האם אתם רוצים שרשות הרישוי תהיה לשכת הסעד בשביל 1000 שקל בשנה?

אברהם פורז: אתם רוצים שכל אחד יגיש לכם בקשה לפטור?

אברהם פורז: אתם לא תצאו מזה.

חוה ראובני: הנסיבות שנקבעו פעם היו נוהל פנימי.

חוה ראובני: זה יוצר בעיה ופותר בעיה.

אברהם פורז: איזה בעיה זה פותר?

חוה ראובני: אם אדם גילה בדיעבד שלפני 5 שנים כשהוא נעשה נכה הוא היה זכאי לפטור, אבל הוא לא ניתן לו כי הרכב לא היה רשום על שמו.

אברהם פורז: אם אתם מתכוונים לכך שאילו הוא היה מגיש בזמן את הבקשה הוא היה זכאי לפטור זה סיפור אחד.

אברהם פורז: כפי שניסחתם את זה פה זה לא ככה.

אברהם פורז: פה אתם פותחים פתח לכל אחד לבקש פטור.

חוה ראובני: אנחנו עושים את זה סל כי אנחנו לא יודעים.

אברהם פורז: יש לכם כוונה טובה, אבל איך שזה מנוסח יגרום להמון אנשים לפנות.

אברהם פורז: אם אתם רוצים לומר שמישהו שהיה זכאי לא מימש את זכותו כי היתה לו תקלה טכנית, זה צריך להיות מנוסח בהתאם.

חוה ראובני: זו דוגמה בולטת.

חוה ראובני: .

אברהם פורז: אתם לא תעמדו בזה.

אתי בנדלר: המצב הכלכלי החמור היה גם קודם?

אברהם פורז: מצב כלכלי חמור יכול לתת לך פטור מאגרת רכב?

אתי בנדלר: זה מה שמוצע כאן.

אברהם פורז: אני לא מציע לכם לעשות את זה.

אברהם פורז: אני מציע לא לאשר.

חוה ראובני: את הזכות לאגרה מופחתת אפשר להשאיר?

אברהם פורז: לא.

לאה ורון: לפחות לאותם אלה שהיו זכאים ולא מימשו את זכותם תאשר, כי יש לוועדה הרבה פניות בעניין הזה.

אברהם פורז: מי שהיה זכאי לאגרה מופחתת ומטעמים טכניים לא מימש יכול לבקש החזר.

אתי בנדלר: נכתוב "אם שוכנע כי הפטור או ההחזר מוצדקים בשל זכות לאגרה מופחתת שלא מומשה.

אתי בנדלר: "

אברהם פורז: את כל היתר תורידו.

בלהה טל: מה במקרה שהנכה נפטר והאישה ממשיכה לשלם אגרת נכה?

אברהם פורז: זו זכות שלא מומשה.

אברהם פורז: במקרה הכי גרוע תבואו עם עוד תיקון.

אברהם פורז: אני לא רוצה שיהיה מצב שכל המדינה תפנה.

אברהם פורז: כל אחד נמצא במצב כלכלי חמור.

חוה בן-ארי: תקנה 273 לא עשתה אבחנה ברישום השנתי הראשוני בבדיקה של התקינות בין רכב חדש לרכב ישן.

אברהם פורז: במבחן הרישוי השנתי?

חוה בן-ארי: היתה דרישה למבחן רישוי שנתי.

חוה בן-ארי: לא היתה אבחנה בין רכב חדש שיצא מחצרו של היצרן, לבין.

חוה בן-ארי: .

חוה בן-ארי: על פי התקנה רכב חדש עבר טסט מלא כמו רכב ישן.

חוה בן-ארי: מכיוון שהיתה כפילות והיבואן נדרש על ידי היצרן לעשות בp.d.i בדיקות חופפות לבדיקות שדרשנו בטסט השנתי, העברנו את זה למוסך שנמצא באתר המסירה של הייבואן.

אברהם פורז: אתם מתאימים את התקנה למציאות.

חוה בן-ארי: בדיוק.

אברהם פורז: בסדר.

חוה בן-ארי: היתה חקיקה ב1997 שדרשה את הזיהוי של הרכב בשיטה שבסיפרה העשירית מצויינת שנת הייצור של הרכב.

חוה בן-ארי: השיטה הזאת לא נהוגה בכל מדינות אירופה.

חוה בן-ארי: היבואנים המסחריים שהביאו לישראל רכב היו חייבים לעמוד בתקנה הזאת.

חוה בן-ארי: אם אדם יקנה רכב במקום שזה לא חובה, לא יהיה לו זיהוי בסיפרה העשירית של שנת הייצור.

אברהם פורז: למה זה עד 2002?

חוה בן-ארי: נצטרך לחשוב לפטור אותם forever.

חוה בן-ארי: יכול להיות ששיטת הזיהוי של אירופה תשתנה.

אברהם פורז: מאושר.

חוה ראובני: תקנה 284 באה למנוע מצב שסוחרי רכב שנמנעים מלרשום רכב על שמם מחשש לעוד יד, למרות שליד הזאת אין יד ורגל בתקנות.

אברהם פורז: כשמופיע מספר בעלים קודמים מופיעה עוד יד.

חוה ראובני: זה יוצר מכשלות רבות.

אברהם פורז: מה הפתרון?

חוה ראובני: אנחנו מציעים לעשות תהליך העברת בעלות ייחודית לסוחרים גם באגרה מופחתת.

אברהם פורז: אתם צריכים לכתוב שאדם שסוחר לא יירשם כבעלים קודם.

חוה ראובני: זאת ההצעה.

חוה ראובני: סוחר שיעביר בעלות על שמו ויזדהה עם רשיון הסחר, יעשה את הפעולה באגרה מופחתת של 30 שקלים, שכבר אושרה בוועדת הכספים, ויראו את רשיון הרכב כמופקד.

חוה ראובני: זה מה שיהפוך אותו לרכב במלאי.

חוה ראובני: אנחנו מצדנו לא נרשום את זה כיד.

אברהם פורז: חשוב שבמחשב לא יופיע עוד יד.

חוה ראובני: השימוש בו יהיה אסור, אלא בנסיעות שיירשמו ביומן הנסיעות.

חוה ראובני: זה יאפשר לנו לבטל את השימוש ביפויי כוח שמאושרים על ידי עורכי דין, כי הם מזוייפים בסיטונאות.

אברהם פורז: אני מציע שתהיה תקופה בה הוא יכול לעשות את זה, כדי שלא יהיה מצב שבהסדר הזה הרכב נוסע על שם סוחרים שונים.

שולמית שמעון: אם לא רושמים את זה כיד ברישומים שאתם מעבירים למשטרה, זה עלול לעשות לנו בעיה.

אברהם פורז: אין לך בעיה, כי מספר בעלים קודמים ברובריקה הזאת יופיע אחד פחות.

אתי בנדלר: מה קורה עם חברות ביטוח שחותמים בפניהן על ייפוי כוח של רכב באובדן גמור?

חוה ראובני: אנחנו מתכוונים לבטל את זה, כי חברות הביטוח מוסרות את הרכב לסוחרים.

חוה ראובני: יש היום בעיה של זיופים סיטונאיים של ייפוי הכוח האלה.

אברהם פריד: האם התקנה הזאת חלה גם על מוניות?

אברהם פורז: האם אותו דין חל על מונית שנמכרת לסוחר רכב?

חוה ראובני: כן.

אברהם פריד: הבעיה היא שמונית יכולה להימכר רק לבעל מונית אחרת.

אברהם פורז: פתרנו את הבעיה.

אתי בנדלר: אדם שרכבו נפגע בתאונה והוכר כאובדן גמור, אמור על פי התקנות להודיע על כך למשרד הרישוי.

אתי בנדלר: בפועל לא עושים את זה, רק חותמים לחברת הביטוח.

חוה ראובני: ברגע שזה הוכר כאובדן גמור השמאי מדווח.

אהרון כהן: אני מבקש שיציינו שזה כולל מונית.

חוה ראובני: כל מה שעומד בהגדרת רכב.

חוה ראובני: אנחנו לא מגדירים סוגי רכב.

אברהם פורז: צריך לחשוב על העניין של חברות ביטוח.

חוה ראובני: תקנה 290 א זה תיקוני ניסוח לתיקון שנעשה לפני שנתיים.

חוה ראובני: אין שום דבר מהותי.

אברהם פורז: אנחנו מאשרים את העיקרון.

עדה וייס: תיקון תקנה 314 זה תיקון טכני.

שמעון ולנסקי: קרתה טעות סופר ונשמטו המילים "בעל 2 סרנים".

אברהם פורז: אושר.

עודד גינגיס: יש בעיה עם כל הנושא של החזר הכספים לכל אותם שזכאים לקבל את ההחזר.

עודד גינגיס: לפי הבדיקות שעשינו במשרד התחבורה, בקושי 20%,30% ידעו.

אברהם פורז: זה לא שייך לתקנה.

אברהם פורז: הנורמה היא שאם רכב נגנב, מחזירים לאיש את האגרה.

עודד גינגיס: לא מחזירים לו אוטומטית, הוא צריך להגיש בקשה.

עודד גינגיס: אם עברו כמה ימים אחרי שהשנה עברה, הוא הפסיד את הזכות שלו.

אברהם פורז: שנה זאת תקופת התיישנות קצרה מידי.

אברהם פורז: זה שצריכה להיות תביעה זה ברור כי לא כולם יודעים.

עודד גינגיס: אנחנו מבקשים שהצרכן יקבל את ההחזר באופן אוטומטי.

עודד גינגיס: כל הנתונים נמצאים במשרד התחבורה.

אברהם פורז: ואם המכונית נמצאה אחרי יומיים והוא לא דיווח שהיא נמצאה, מה עושים?

חוה ראובני: לאן נעביר את הכסף?

חוה ראובני: נשלח בדואר?

אתי בנדלר: למה צריך להגיש את הבקשה תוך שנה?

חוה ראובני: הוא מתווכח על דברים ששונו.

חוה ראובני: הנתונים שהוא מוסר הם נתונים ישנים.

חוה ראובני: כשעשינו פירסומים בעיתונים, רק 20% מהאנשים הגיעו, לכן הפקנו לקח ושלחנו לכל אחד מכתב הביתה.

חוה ראובני: נתוני ההחזר מגיעים למשהו כמו 95% מאלה שזכאים.

אברהם פורז: למה ההגבלה היא לשנה?

אברהם פורז: אין הצדקה שזה יהיה שנה.

אברהם פורז: נעשה את זה 3 שנים.

אתי בנדלר: בתקנת משנה (ב), במקום הסייפה המתחילה במילים "משנה אחת מהמועד..

אתי בנדלר: " ייכתב מ-3 שנים מהמועד.."

עדה וייס: תקנה 22 מדברת על שימוש בטכוגרפים, ניהול יומן רישום, שמירת הדיסקות והחלפת הדיסקות.

אברהם פורז: מה השינוי?

שולמית שמעון: בחלק הראשון הוסיפו טיולית.

שולמית שמעון: הוסדר הנושא של תקנות שירותי הובלה.

שולמית שמעון: השינוי בפיסקה (ב) מתייחס לנושא של הפנייה לחוק שירותי הובלה, לא לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים שהוועדה אישרה כבר את השינוי.

אתי בנדלר: תקנה משנה (א) אושרה?

אברהם פורז: גם (א) וגם (ב) אושרו.

שולמית שמעון: ב(2)(ב) ההוספה היא של מרחק הנסיעה.

שולמית שמעון: אנחנו מבקשים להחליף את המילה "עבודתו" במילה "עבודתם".

שולמית שמעון: יש כאן עיגון של חובת החלפת דיסקה וחובת שמירת הדיסקה או אגד הדיסקות.

שולמית שמעון: אנחנו רוצים להוסיף אחרי המילים "..

שולמית שמעון: למועד הכנסתה של הדיסקה שבשימוש" בסעיף (ד)(2)(ב) את המילים "או אגד הדיסקות השבועי שקדם למועד הכנסת אגד הדיסקות שבשימוש, במקום סגור ומוצל.

שולמית שמעון: " לגבי הנושא של החלפת הדיסקה במכשיר הטכוגרף בסעיף קטן (3), אנחנו מבקשים להוסיף את המילים "או אגד דיסקות" אחרי המילה "דיסקה".

שולמית שמעון: בסעיף 4 שמדבר על מסירת הדיסקה לבעל הרכב, אנחנו רוצים שיומן הנסיעות האישי יימסר לבעל הרכב.

אתי בנדלר: האם יש חובה לנהל יומן נסיעות אישי?

שולמית שמעון: אני מציעה שנדון קודם בתקנה 168 כי מדובר שם ביומן נסיעות.

שולמית שמעון: אנחנו מבקשים להוסיף בתקנה 168 (א)(6) את המילה "אישי" אחרי המילה "נסיעות".

שולמית שמעון: 364ד מטפל בחלק מסוגי הרכב שלגביהם יש טכוגרף.

שולמית שמעון: תקנה 168 מכלילה בתוכה סוגי רכב נוספים שהמשקל שלהם פחות מהאמור בתקנה 364ד ומחייב אותם בניהול יומן אישי.

שולמית שמעון: בתקנה 168 אין התייחסות לגבי החובה להחזיק את יומן הנסיעות האישי, איפה הוא יוחזק והחובה לנהל אותו, לכן אנחנו מבקשים להוסיף בתקנה 168 את החובה להחזיק אותו ברכב ואת החובה שהוא יהיה קלנדרי.

אתי בנדלר: יש כאן חובה חדשה שלא מעוגנת בתקנות התעבורה - לנהל יומן נסיעות אישי.

אתי בנדלר: על מי אתם מבקשים להחיל את החובה הזאת בתקנה 168?

אברהם פורז: מה פירוש יומן נסיעות אישי?

אברהם פורז: מה, אתם רוצים שכל נהג רכב כבד ינהל יומן אישי?

אתי בנדלר: זה לא רק רכב כבד.

שולמית שמעון: יומן הנסיעות האישי בא לפקח, בין היתר, על הנושא של שעות עבודה.

אברהם פורז: יש טכוגרף שמותקן באוטובוס או משאית, לא?

שולמית שמעון: הטכוגרף לא מספיק, כי הוא אומר שהאוטו נסע בלי לומר מי הנהג.

אברהם פורז: נהג שעולה למשאית מקליד את פרטיו בתוך הטכוגרף?

שולמית שמעון: לא.

שולמית שמעון: הוא רושם את הפרטים על הדיסקה ושם אותה בתוך מכשיר הטכוגרף.

שולמית שמעון: הדיסקה היא אישית.

שולמית שמעון: גם יומן נסיעות צריך להיות אישי.

אברהם פורז: האם אין היום טכוגרפים שאתה יכול להקליד מי אתה?

שולמית שמעון: אין הקלדה.

אבישי מיכאלי: אנחנו העתקנו מצב שקיים באירופה ובארצות הברית.

אבישי מיכאלי: יש שם יומן נסיעות אישי לנהג.

אברהם פורז: איך מונעים שזה לא יפוברק?

אבישי מיכאלי: הוא חייב לציין ביומן את מספר הרכב ואת השעה בה הוא התחיל לנסוע ברכב הספציפי הזה.

אבישי מיכאלי: אם הוא עבר במהלך יום הנסיעה לרכב אחר, הוא חייב לציין את זה ביומן.

אבישי מיכאלי: מספר הרכב יצויין פעם אחת אם הוא נוהג כל הזמן על אותו רכב.

אבישי מיכאלי: הטכוגרף הוא טכוגרף שפועל 24 שעות והוא צמוד לרכב, הוא לא מתחלף.

שולמית שמעון: כשהנהג מתחלף גם הטכוגרף מתחלף.

אבישי מיכאלי: לא תמיד.

אבישי מיכאלי: הטכוגרף זאת דיסקה קבועה.

אבישי מיכאלי: אנחנו מכירים הרבה מאוד חברות שבהן מחליפים את הדיסקה כל 24 שעות והיא רושמת את כל הפעילות שהרכב עבר.

אבישי מיכאלי: הבעיה היא שאנחנו לא יודעים מי הנהג שנהג באותו רגע.

אבישי מיכאלי: היומן ישלים את פעולת הדיסקה.

אבישי מיכאלי: ביומן יירשם באיזה רכב הוא נהג, מתי הוא נהג.

אברהם פורז: איך אני מונע שלא יהיו לו 3 יומנים שבכל אחד הוא ירשום משהו אחר?

שולמית שמעון: אנחנו מטילים חובה בתקנה 364 למסור את הדיסקה ואת היומן בפרק זמן.

שולמית שמעון: .

אברהם פורז: למי?

שולמית שמעון: לבעל הרכב.

אברהם פורז: ההנחה היא שבעל הרכב הוא העבריין העיקרי, כי הוא מעוניין להעסיק את הנהג כמה שיותר שעות.

שולמית שמעון: נכון, אבל אנחנו דורשים מבעל הרכב להחזיק את הדיסקה 180 יום ואת היומן פרק זמן מסויים כדי שניתן יהיה לבוא ולראות אם יש בעיה או אין בעיה.

שולמית שמעון: משרד התחבורה מגיע לביקורת ובודק את הדברים אצל בעל הרכב.

שולמית שמעון: יומן הנסיעות בא להוסיף על הטכוגרף.

לאה ורון: מה שנותן הטכוגרף זה את המהירות?

שולמית שמעון: לא רק.

לאה ורון: מה עוד?

שולמית שמעון: גם מהירות וגם מרחק נסיעה.

לאה ורון: למה חשוב מרחק נסיעה?

עדה וייס: מתי הוא התחיל לנסוע, מתי הוא הלך לנוח.

אברהם פורז: האם אתם לא עושים פה בירוקרטיה מיותרת?

שולמית שמעון: לא, כי הנושא של יומן נסיעות בא להוסיף על קטע אחד שחסר מבחינת שעות הנהיגה.

אברהם פורז: אבל זה נטל.

שולמית שמעון: בלעדיו יהיה קשה לקבוע אם האיש נהג או לא.

אברהם פורז: האם זה מקובל במקומות אחרים בעולם?

אבישי מיכאלי: כן.

אברהם פורז: במוניות יש טכוגרף?

עדה וייס: לא.

אברהם פריד: במוניות, בנוסף למונה, יינתן מפתח אישי לנהג.

אברהם פורז: אין יומן אישי במוניות.

שולמית שמעון: 168 מתייחס לנוהג רכב ציבורי, אוטובוס פרטי או רכב מסחרי שמשקלו הכולל המותר עולה על 6000 ק"ג, והנוהג ברכב מנועי מסוג אחר המסיע או מורשה על פי רשיון או היתר להסיע 11 אנשים או יותר בנוסף לנהג.

שולמית שמעון: זאת חבילה שהיא הרבה יותר גדולה מאשר מה שמופיע בתקנה 364.

אברהם פורז: אני חושב שהיחידים שנוסעים יותר שעות אלה נהגי משאיות, אולי גם נהגי אוטובוסים.

אברהם פורז: האם בשלב זה אפשר לסכם איתכם שהיומן האישי יהיה על אלה שיש להם טכוגרף?

סופה לנדבר: התקנה הזאת היא נגד חאפרים.

עדה וייס: היא לא נגד חאפרים.

אברהם פורז: בשלב א' זה יהיה על בעלי טכוגרף.

אתי בנדלר: זאת אומרת שתקנה 6 נמחקת.

שולמית שמעון: לגבי יומן הנסיעות אנחנו מציעים לקרוא לזה רישום נסיעות אישי של נהג.

שולמית שמעון: כן.

לאה ורון: תקנה 168 נמחקת.

שולמית שמעון: יש לנו בעיה עם אישור האחראי.

שולמית שמעון: מי זה האחראי?

שולמית שמעון: אחריות נובעת מתוך סמכות בתקנות התעבורה.

שולמית שמעון: .

שולמית שמעון: החלק השני שמתייחס לסיכום השבועי לא מעוגן בשום מקום.

אברהם פורז: בוטל הסיכום השבועי.

שולמית שמעון: בתקנה 364ד(3)ו(4) אנחנו מבקשים שאת יומן הנסיעות הוא ישמור בהתאם לאמור בסעיף ד(2).

אתי בנדלר: את מוכנה לקרוא לנו את התיקון?

שולמית שמעון: התיקון המוצע: (4) "ימסור לבעל הרכב, מוקדם ככל האפשר: (א) את הדיסקה או אגד הדיסקות המציגות את תנועת הרכב בפרק הזמן האמור, לאחר המועד האמור בפסקה (2)(ב), את יומן הנסיעות לאחר המועד האמור בפיסקה (2)(א).

שולמית שמעון: "

אברהם פורז: אושר.

שולמית שמעון: מטרתו של סעיף (4)(ג) לעגן את הנושא של שמירת יומני הנסיעות והדיסקה של הטכוגרף במשך 180 ימים והצגתם לשוטר, פקח או קצין בטיחות.

אברהם פורז: מי זה הפקח?

אברהם פורז: יש הגדרה בחוק?

שולמית שמעון: פקח כאמור בחלק י"א לתקנות.

אברהם פורז: אושר.

אברהם פורז: הגענו לתיקון תקנה 510.

עדה וייס: לפי התקנה שהיום את המחירון מפרסם המפקח על התעבורה.

עדה וייס: השינוי הוא שהמחירון מוכנס לתוך המונה ומופק באמצעותו.

אברהם פורז: מזינים את המונה מראש?

עדה וייס: מזינים במקומות שמותר להסיע בהם לפי מחירון.

אברהם פריד: אני מבקש שיזרזו את הליך הצעת ההחלטה לכניסת המפתח.

אהרון כהן: מה קורה כשמשרד מסויים מזמין אותך כדי לשלוח איזו שהיא חבילה ואומר לך להוציא לו קבלה על 50 שקל?

אהרון כהן: אם אתה מוציא לו קבלה במונה, משרד התחבורה אומר שזה לא חוקי.

אהרון כהן: אנחנו רוצים שנוכל להוציא את הקבלה בהסכמה.

אברהם פורז: אתם לא רוצים רק בנסיעה מיוחדת, אלא גם בנסיעות של שליחויות.

אהרון כהן: לפי דרישת הנוסע.

אברהם פורז: האם אתם מוכנים לראות במשלוח חבילה נסיעה מיוחדת?

עדה וייס: לא.

עדה וייס: אנחנו לא מפקחים על משלוחי חבילות מיוחדות.

עדה וייס: המונית מיועדת להסעת נוסעים.

אברהם פורז: אנחנו יודעים שיש חברת מוניות שקיבלה רשיון להובלת חבילות לפי חוק הדואר.

אברהם פורז: אני לא בטוח שלמונית רגילה מותר לעשות דבר כזה.

אתי בנדלר: תקנת משנה (א) לתקנה הזאת מדברת על כך שלא יסיע אדם נוסע במונית בנסיעה מיוחדת, אלא אם כן מופעל המונה.

אתי בנדלר: אחר כך, בתקנת משנה (ב) כתוב: "על אף האמור בתקנת משנה (א).." כל התקנה הזאת מתייחסת להסעת נוסעים.

אהרון כהן: בתקנה מצויין שרק מה שהמונה מוציא.

אהרון כהן: אנחנו דורשים שנוכל להוציא קבלה, בהסכמת הנוסע ולפי דרישת הנוסע.

אברהם פורז: רצו שיהיה מחירון לפי יעדים מסויימים, כדי שזה לא יהיה פרוץ.

אברהם פורז: תייר, לדוגמה, לא יודע במה מדובר.

אברהם פורז: יכולים לקחת ממנו פי 3 מהמחיר.

אהרון כהן: אני לא מדבר על תייר.

אברהם פורז: אתה מדבר רק על חבילה?

אהרון כהן: רוב העבודה שלנו היום היא במשרדים, כשנותנים לנו מכתב למשלוח ומבקשים להוציא קבלה.

עדה וייס: התקנה הזאת מדברת על הסעת נוסע.

אהרון כהן: אז אפשר להוסיף שאפשר יהיה להוציא קבלה בהסכמת המזמין ולפי דרישת המזמין.

אברהם פורז: הבעיה של לרמות את הנוסע לא קיימת בהסעת חבילות.

אברהם פורז: אנחנו לא רוצים ליצור מצב שעולה תייר ולוקחים ממנו כל מחיר שרוצים, לכן כתבו את התקנה הזאת.

אברהם פורז: אני מציע שבנסיעה בלי נוסעים תשאירו את זה פתוח.

אתי בנדלר: זה לא חל עליו מלכתחילה.

אברהם פורז: האם ברור שכשאני מזמין מונית בשביל לשלוח חבילה, הנהג יכול לקבוע איתי איזה מחיר שנסכים עליו?

עדה וייס: כן.

עדה וייס: אם התקנה הזאת משקפת את זה זה טוב, אם היא לא משקפת נתקן בהתאם.

אתי בנדלר: אני חושבת שאדוני התכוון לבעיה אחרת.

אתי בנדלר: היו משרדים שפירסמו מכרזים לגבי תעריפים בקווים קבועים.

אתי בנדלר: את זה בתי המשפט פסלו, כי הם אמרו שאפשר רק לפי מונה.

אברהם פורז: לגבי נוסעים זה רק אם יש את זה בתוך הממוחשב, ולגבי חבילות אפשר להגיע להסכמה על המחיר.

אתי בנדלר: צריך שהשר יאפשר להכניס למונה תעריפים שהם ספציפיים לבעלי מוניות.

אברהם פורז: איך זה יהיה?

אברהם פורז: במכרז?

אברהם פריד: יש תוכנית במשרד התחבורה לקבוע 3 רמות מחיר על פי רצונו של הנהג.

אבישי מיכאלי: גם אם נקבע מחיר על פי המונה הנהג יכול לתת הנחה.

אברהם פורז: אבל אז יש לו בעיה עם מס הכנסה.

אבישי מיכאלי: לא.

אבישי מיכאלי: ההנחה הזאת נרשמת והוא לא מחוייב במס הכנסה.

אתי בנדלר: תקנה 23 מאושרת כפי שהיא?

אברהם פורז: כן.

חוה ראובני: תיקון תקנה 556 זה התאמת התקנות למציאות.

חוה ראובני: התקנה הנוכחית מדברת על זה שכשבית משפט מטיל פסילה והנפסל מפקיד את רשיונו בבית משפט, בית המשפט צריך לשלוח את הרשיון למשרד הרישוי.

חוה ראובני: הנוהג הזה הופסק לפני 20 שנה.

אברהם פורז: אנחנו מאשרים.

חוה ראובני: תקנה 557 מדברת על מצב שלאדם אין רשיון בתוקף להפקיד, או כשהוא בא לבצע את ההפקדה אין לו רשיון בתוקף.

אברהם פורז: כל המטרה היא לגרום לזה שיהיה מעקב על הפסילה.

חוה ראובני: נכון.

חוה ראובני: אנחנו מציעים לבטל את תקנת משנה (ד) ולשנות את תקנת משנה (ב).

חוה ראובני: כדי שאדם יתחיל פסילה, הוא צריך לעשות מעשה אקטיבי של הפקדת הרשיון בתוקף, הפקדת הרשיון שפג תוקפו או הצהרה.

חוה ראובני: מנוסח תקנת משנה (ב), כשהוא מפקיד הצהרה, אפשר להבין שזה מיום שהוא ערך את ההצהרה, לכן אנחנו רוצים להוסיף את המילים: "מיום שהומצאה ההצהרה לבית המשפט, לקצין המשטרה או לרשות הרישוי.

חוה ראובני: " המשטרה אומרת שיש לה בעיות עם המינוח "לפי העניין".

אברהם פורז: נוריד את המילים "לפי העניין".

חוה ראובני: נכתוב "בהתאם לגורם שהטיל את הפסילה".

לאה ורון: אני מבקשת שתגבשו נוסח ותעבירו לוועדה.

חוה ראובני: תקנה 26 זה בהתאמה לשינוי שעשינו קודם עם האגרה של הנכה.

חוה ראובני: מאז שערכנו את הנייר הזה עד שהוא הגיע לדיון, אגרת נכה הפכה להיות 21 במקום 20 שקלים.

אברהם פורז: מאושר.

שולמית שמעון: בחלק ג' צריך להוריד את 168 ולהשאיר את 364ד.

אברהם פורז: מה קורה ב28?

עדה וייס: מדובר על התאמה.

אתי בנדלר: תחילתן של תקנות אלה, למעט תקנה 8 שתחילתה 4 חודשים מיום פירסומה, ותקנה 22 (ד)(ב1) (1) שתחילתה 6 חודשים מיום פירסומה, 30 ימים מיום פירסומן.

אברהם פורז: מאושר.

אברהם פורז: תקנות התעבורה (שינוי התוספת השניה,

שולמית שמעון: תקנה 54 שונתה עם השנים.

שולמית שמעון: מכיוון שהתוספת השנייה והרביעית לא תוקנה, נשארו בה הספיחים שהיו בתיקון של תקנה 54.

שולמית שמעון: התיקון המוצע לא עונה על הכל.

אברהם פורז: האם יש שינוי מהותי כלשהו?

שולמית שמעון: כן.

שולמית שמעון: אנחנו מבקשים לאשר שבמהירות נסיעה מעל 30 בעירוני ומעל 40 בבין-עירוני תהיה סמכות פסילה.

שולמית שמעון: מאחר וקבענו בטבלה התייחסות שונה לסוגי רכב שונים, התיקון שהוסף ולא נמחק כולל בחלקו את כלי הרכב.

שולמית שמעון: 54 נבנה על פי סוג הרכב ועל פי סוג הדרך, עם כל התמרורים האפשריים.

אברהם פורז: מה זאת אומרת נבנה לפי סוג הרכב?

אברהם פורז: הפסילה שונה?

אברהם פורז: האם עבירת מהירות שונה לגבי כלי רכב שונים?

שולמית שמעון: כן.

אברהם פורז: סמכות הפסילה משתנה לפי סוג הרכב.

שולמית שמעון: לגבי רכב פרטי מעל 30 בעירוני ומעל 40 בבינעירוני יש סמכות פסילה.

שולמית שמעון: זה היה בעבר וקיים בהווה.

אברהם פורז: זאת אומרת, במקום שמותר 90 נסעת מעל 130.

יגאל ביבי: לא, במקום שמותר 80 נסעת 121.

שולמית שמעון: הבעיה נוצרת כאשר אנחנו מדברים על רכב מסחרי שמשקלו המותר עולה על 12 אלף ק"ג.

שולמית שמעון: בדרך עירונית שמוצב בה תמרור שמתיר 80 קמ"ש אסור לו לנסוע יותר מאשר 50 קמ"ש.

אברהם פורז: איפה יש דרך עירונית שמותר לנסוע בה 80 קמ"ש?

שולמית שמעון: דרך בגין.

אברהם פורז: כמה מותר לו לנסוע בדרך בין-עירונית?

שולמית שמעון: 80 קמ"ש, וזאת למרות שרשום 100.

אברהם פורז: אם מותר לכולם לנסוע 80, למה הוא צריך לנסוע 50?

שולמית שמעון: משום שמהירות הנסיעה שלו בדרך עירונית נקבעה כ-50 ולא יותר מזה.

אברהם פורז: זה אבסורד.

אתי בנדלר: זה בכלל לא אבסורד, משום שכשהוא צריך לבלום מרחק הבלימה שלו.

אתי בנדלר: .

אברהם פורז: זה שאסור לו לנסוע מעל 50 זה בסדר כי גם לי אסור, אבל לגבי הכבישים הבין-עירוניים תחליטו שמשאית מעל 12 אלף ק"ג לא נוסעת מעל 80.

שולמית שמעון: אנחנו לא דנים בתקנה 54, אלא בפסילות.

אברהם פורז: אני מוכן שתהיה פסילה למישהו שנוסע 30 יותר מהמותר.

שולמית שמעון: 30 מהמותר לו.

שולמית שמעון: זה אמור גם לגבי משאיות מעל 12 אלף ק"ג, גם לגבי אוטובוסים שבדרך מהירה מותר להם רק 100 קמ"ש ולא 110, וגם לגבי אופנוע עד 50 סמ"ק שהמהירות המותרת לו היא 50 קמ"ש ולא יותר.

אברהם פורז: מה איכפת לך אם הוא ייסע יותר?

שולמית שמעון: הוא נוסע מעבר לזה.

שולמית שמעון: במקרים שהוא נוסע מעל ל-80 קמ"ש, כשמותר לו רק 50..

אברהם פורז: לאופנוע שהנפח שלו עד 50 סמ"ק אסור לנסוע בדרך בין-עירונית מעל 50?

שולמית שמעון: נכון.

אברהם פורז: מה איכפת לך אם המנוע שלו יכול?

אברהם פורז: מה ההבדל בין טוסטוס עם מנוע 50 סמ"ק לאחד שיש לו 125 סמ"ק?

אברהם פורז: אם הוא נוסע בדרך בין-עירונית במהירות נמוכה, אז הוא מסכן את עצמו ואת אלה שיפגעו בו כי הוא מהווה מטרד.

אברהם פורז: אני לא מסכים שתהיה לו פסילה על זה.

שולמית שמעון: אם זאת הבעיה, אז נצטרך להגדיר את זה במהירויות אחרות שאתה תחליט.

אברהם פורז: אני אכתוב מכתב למשרד התחבורה על כך שלאופנוע 50 סמ"ק צריך להעלות את המהירות ל-70 קמ"ש בדרך בין-עירונית.

חוה בן-ארי: התקנות שיבואו לשולחנך יתאימו את הקטגוריות של כלי הרכב לקטגוריות האירופאיות.

חוה בן-ארי: האופנועים יותאמו לפי הספקי מנוע ולא לפי הסמ"ק.

אברהם פורז: איך אני מחריג כרגע..?

שולמית שמעון: אתה יכול לאשר את פיסקאות (1)-(3), כאשר לגבי פיסקה (4) תכניס הסתייגות שתאמר שהפסילה תהיה מעל 40 בבין-עירוני באופנוע 50 סמ"ק.

אברהם פורז: בסדר.

אתי בנדלר: מה השינויים?

שולמית שמעון: "בתוספת השניה לפקודה, בפרט 5, במקום "תקנה 54 (א)(1) ו-(5) יבוא תקנה 54 (א)(1)-(3)".

יגאל ביבי: אני לא מאשר את זה, כי זה אבסורד שבדרך בגין מי שנוסע 81 פוסלים לו את הרשיון.

שולמית שמעון: זה קיים היום.

אברהם פורז: אתה לוקח את דרך בגין בתור דוגמה, אבל מה אם יש אחד שנוסע 80 ברח' יפו בירושלים?

אברהם פורז: תאבק על זה שדרך בגין תהיה דרך בין-עירונית.

אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי מבקש ממך, מר זיקרי, לפעול בכמה כבישים שאין הצדקה למהירויות.

שולמית שמעון: כדי שלא נצטרך להגיע עוד פעם לוועדת הכלכלה עם שינוי התוספת השנייה והרביעית, האם..?

אברהם פורז: אתם מוכנים להתחייב שתניחו לטוסטוסים?

אברהם פורז: אתם מתחייבים שלא תרדפו אחריהם בכבישים בין-עירוניים כשהם נוסעים 70,80?

משה בן-זקרי: באופן כללי כן, אבל אני צריך לבדוק.

אברהם פורז: אנחנו נאשר את זה בכפוף להצעתכם.

אתי בנדלר: (1)-(4)?

אברהם פורז: כן.

אתי בנדלר: מה השינויים המתחייבים לעומת הנוסח שהומצא לוועדה?

אתי בנדלר: במקום "תקנה 54(א)(1) ו-(5) יבוא "תקנה 54(א(1)-(4)"?

שולמית שמעון: כן.

שולמית שמעון: לגבי התוספת השנייה צריך לבטל את פרטים (6) ו-(7).

שולמית שמעון: לגבי התוספת הרביעית לבטל את פרטים (6א) ו(6ב).

שולמית שמעון: תקנה 54(ה) זאת תקנת סל לגבי מהירות.

אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי, תכתוב מכתב לשר, לרשות התמרור כדי שיעלו את המהירות בבגין.

אברהם פורז: אתה מקבל את הצעתי?

יגאל ביבי: אני לא יכול עליך.

אברהם פורז: מאושר.

חוה ראובני: התוספת החמישית לפקודה עניינה חריגים בהקשר התעבורתי של חוק הגנת הפרטיות.

חוה ראובני: ההצעה כאן באה לפתור בעיה של חברות ביטוח לפי חוק הפיצויים (נפגעי תאונות דרכים), כאשר פיצוי לפי חוק הפיצויים מגיע כאשר הנהג היה בעל רשיון נהיגה.

חוה ראובני: חברות הביטוח כתנאי לכל סגירת תיק תביעה בתאונות דרכים, חייבות לדעת אם יש רשיון נהיגה בתוקף במועד התאונה לנהג המעורב.

חוה ראובני: כיום חייבים צו או הסכמת הנהג.

אברהם פורז: אנחנו מאשרים את התקנות.

לאה ורון: אני מבקשת שתעבירו אלינו את הנוסחים.