ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 509, 2002-08-07 09:00

אברהם פורז: כמה גובה על כך רשות הדואר?

יוסי אטקין: פחות.

תומר רותם: המחיר הממוצע למשלוח בגוש דן הוא 30 שקלים בחברות השליחויות השונות.

אברהם פורז: מהי העלות לשלוח מכתב מתל-אביב לרמת גן?

תומר רותם: העלות של כך היא 15 שקלים, כאשר לכפר סבא המחיר יהיה 50 שקלים.

אברהם פורז: האם יש הבדל בינך לבין רשות הדואר במחיר שאתם גובים עבור שליחות בתוך גוש דן?

תומר רותם: הם יותר זולים.

יוסי אטקין: מי שעושה את השליחויות המהירות ברשות הדואר הוא גוף כמונו אשר עובד בקבלנות משנה ואינו פתוח כלל למכרז.

יוסי אטקין: אם אני מעונין לתת שירות לרשות הדואר בתחום של הדואר המהיר, אינני יכול לעשות זאת.

אסתר שטרנבך: אני מייצגת את חברת "שלידר", חברה שנוסדה בישראל והגישה בקשה למשרד התקשורת לפני שנתיים וחצי, לקבלת היתר למתן שירותי דואר בישראל.

אסתר שטרנבך: "שלידר" זו חברה שהיתה מוכנה לתת שירות דואר אוניברסלי בכל מקום בארץ, בכל ישוב.

אסתר שטרנבך: היום ההיתר הזה לא התקבל.

אסתר שטרנבך: מאז שנשלחה בקשת ההיתר, מתקיימת חלופת מכתבים עם משרד התקשורת.

אסתר שטרנבך: התקיים הליך שימוע ציבורי שבעקבותיו נדהמנו לראות שיש בכוונת משרד התקשורת לפרסם היתר שהתנאי המרכזי בו לפעילות של מתחרים, הוא שהם לא יהיו רשאים לגבות מחיר שהוא נמוך מהמחיר של מכתב רגיל של רשות הדואר.

אסתר שטרנבך: אין גורם בשוק, גורם עסקי או פרטי, שיהיה מוכן לקבל שירות יקר יותר מזה של רשות הדואר.

אברהם פורז: האם החברה אותה את מייצגת הצהירה כי היא מוכנה לחלק דואר לכל פינה במדינה?

אסתר שטרנבך: כן.

הרצג ברמג: השאלה היא אם הם יהיו מוכנים לתת את השירות הזה כל יום.

אסתר שטרנבך: כן, הם מסכימים לתת את השירות הזה בכל יום.

אסתר שטרנבך: מגבלת המחיר במינימום, היא אנטי-תיזה לתחרות, כדי להגדיל את המפעיל הקיים שהוא בעל רווחיות מונופוליסטית עודפת, לפי דו"ח ברודט.

אסתר שטרנבך: בשבדיה, בדנמרק ובספרד שוק הדואר פתוח לתחרות חופשית.

אסתר שטרנבך: בספרד מאז שנות השישים נפתח השוק לתחרות מלאה.

אסתר שטרנבך: בספרד יש 2,000 מפעילים בתחום הדואר הקיימים מאז שנות השישים בתחרות מלאה, אך קיבלו רק 25% מנתח השוק.

הרצל ברמג: יש שלוש מדינות בהן מתקיימת תחרות חופשית, שבדיה, פינלנד וניוזילנד.

אסתר שטרנבך: אני אוכל להעביר לוועדה נתונים מפורטים עם ניתוח שעשה האיחוד האירופאי שכולל מסקנות של הליך פתיחת שווקי דואר לתחרות באירופה.

אברהם פורז: אותנו מעניינות דוגמאות של מדינות בהן התחרות החופשית הזו פועלת באופן מוצלח.

אסתר שטרנבך: השאלה לגבי השירות האוניברסלי היא איננה חדשה.

אסתר שטרנבך: חוק רשות הדואר המאפשר לתת היתרים לכל גוף המבקש להתחרות ברשות הדואר, קיים כבר 16 שנים.

אסתר שטרנבך: אני ישבתי בחדר הוועדה כאשר הסעיף הזה נכנס לספר החוקים.

אסתר שטרנבך: אותו דיון על השירות האוניברסלי ועל תחרות ברשות הדואר, נעשה גם אז.

אסתר שטרנבך: ב16- השנים האלו לא קרה דבר.

אסתר שטרנבך: משרד התקשורת לא גיבש מדיניות למתן היתרים ונתן לרשות הדואר לבסס את מעמדה במשך 16 שנים.

אסתר שטרנבך: כאשר הגיש מישהו בג"צ בסוף שנות השמונים כנגד סירוב המשרד לתת לו היתר, אמר המשרד כי הוא רוצה לתת לרשות הדואר להתבסס כיוון שהיא רק בתחילת דרכה.

אסתר שטרנבך: עברו 16 שנים ובשוק פועלות חברות שיש להן היתרים עוד משנות השבעים, היתרים שאינם מוגבלים במחיר או במקום.

אסתר שטרנבך: יש לפחות שבעה היתרים כאלה.

אברהם פורז: אני מבקש מנציגי משרד התקשורת שיעבירו לוועדה את כל ההיתרים האלה.

אסתר שטרנבך: כאשר נחקק חוק רשות הדואר, הכנסת ידעה במפורש כי קיימים שבעה היתרים כאלה, וקבעה במפורש כי כל היתר שניתן לפי פקודת הדואר, יראו אותו כהיתר שניתן לפי חוק רשות הדואר.

אסתר שטרנבך: החוק הכשיר ואשרר את תוקפם של ההיתרים הללו.

אסתר שטרנבך: בנוסף לזה קיימות מאות חברות הפועלות ללא היתרים באין מפריע.

אסתר שטרנבך: משרד התקשורת לא אכף את החוק, 16 שנים מאז שקמה רשות הדואר.

אסתר שטרנבך: החברות הללו פועלות בעיקר באזור העסקים בגוש דן, כאשר אף אחד לא מונע מהן להמשיך ולשגשג.

אסתר שטרנבך: קיימות חברות בינלאומיות כמו פדקס, אשר אינן מעבירות דואר רק מישראל למדינות שכנות, אלא גם בתוך תחומי ישראל.

אסתר שטרנבך: הם מתחרים ברשות הדואר כבר הרבה שנים.

אסתר שטרנבך: משרד התקשורת בא לאחר 16 שנים ואומר כי הוא מעונין לפתוח את שוק הדואר לתחרות הדרגתית, כאילו לא היתה הדרגתיות מספקת עד עכשיו, וזאת כדי להגן על השירות האוניברסלי.

אסתר שטרנבך: מאחר ואנו יודעים כיצד משרד התקשורת הגן על השירות האוניברסלי בתחום התקשורת, אני לא מבינה את תפיסתו של המשרד.

אסתר שטרנבך: משרד התקשורת פתח את השוק לתחרות, ורק אחר כך קבע בחוק הבזק סעיף הקובע באילו תנאים השירות האוניברסלי יזכה למימון של מתחרים.

אסתר שטרנבך: לא ניתן לממן שירות או להטיל על מישהו חובת מימון שירות לפני שמתבססת תחרות.

אברהם פורז: לא ניתן גם לתת רשיון לחלוקת דברי דואר בלי להתנות מראש כי אותו גוף יצטרך לשלם משהו על כך.

אסתר שטרנבך: גם על זה חוק רשות הדואר חשב עוד בשנת 1986 ויש סעיף בחוק האומר כי מי שמקבל היתר צריך לשלם דמי היתר למדינה, אלא אם כן הורה שר התקשורת שהוא שולם לרשות.

אסתר שטרנבך: הכוונה היתה כבר אז כי בדרך הזו יגיע מימון לשירות האוניברסלי, אם אכן יידרש מימון.

אסתר שטרנבך: כדי שיגבילו תחרות או יחסמו אותה לחלוטין, כפי שנעשה היום, צריך לבסס תשתית האומרת כי אכן השירות האוניברסלי של רשות הדואר מפסיד.

אסתר שטרנבך: האם מישהו בדק האם אכן הוא מפסיד?

אסתר שטרנבך: אני יכולה לומר כי אין נתון המצביע על כך.

אסתר שטרנבך: היום קיימת תחרות, אך למרות התחרות הקיימת, דו"ח ברודט אמר לפני שלוש שנים כי יש פה רווחיות מונופוליסטית עודפת.

אסתר שטרנבך: השאלה היא לא אם המחיר עבור השירות המהיר יותר זול ברשות הדואר, אלא אם המחיר של רשות הדואר הוא הפסדי.

אסתר שטרנבך: אם הוא הפסדי, ברור שמישהו או משהו אחר מסבסד אותו, דבר אשר אינו עומד לרשות חברה אחרת שזהו כל עיסוקה.

אסתר שטרנבך: אני יודעת כי לוועדה הזו אין מעמד לגבי עצם מתן ההיתר, אך מאחר והוועדה הזו היא זו שקבעה את חוק רשות הדואר, והיא קבעה פרמטר של משקל ולא פרמטר של מחיר, אני מצפה ממנה לצאת בקריאה למשרד התקשורת ולממשלה לפתוח את שוק הדואר לתחרות בתנאים נורמליים.

שי צור: אני מייצג כמה מדוורים קטנים.

שי צור: אני רוצה לומר כי בעברי, כאשר שימשתי כסמנכ"ל השיווק של רשות הדואר, היה סוד גלוי במאזנים, שיש סבסוד צולב בין הדואר הרגיל לבין שירות השליחים.

שי צור: אני יודע כי שירות השליחים של שירות הדואר סובסד בשנים מסוימות עד 20 מיליון שקל.

שי צור: ניתן לבדוק את הנתונים הללו, זה מתועד בכתובים.

שי צור: כולנו יודעים כי יש תחרות שאינה ממוסדת ואינה טובה, כיוון שכאשר באה חברת שליחויות בינונית או קטנה ואומרת לחברה כמו "פלאפון" כי היא מעונינת לחלק עבורם את הדואר, חברת "פלאפון" מיד אומרת כי היא מעונינת לעבוד רק עם חברה בעלת היתר.

שי צור: כיוון שאין היתרים חברות גדולות כמו "שלידר", לא יכולות לקבל היתר, למרות שהן מבקשות זאת כבר שנים רבות.

שי צור: סף הכניסה לאותם גופים נזקקים, שונה בתעריפון החדש של רשות הדואר לרעתם.

שי צור: סף הכניסה הזה פוגע גם בחברות השליחויות.

מאיר רוזנר: אנחנו אלה אשר נותנים את השירות האוניברסלי.

מאיר רוזנר: אנו מחלקים דואר ביסוד המעלה, קיבוצים ומושבים שונים.

מאיר רוזנר: השירות אוניברסלי איננו רק מסירת המכתב לנמען.

מאיר רוזנר: אנו מבצעים את השירות הזה יומיום ובישובים שונים גם של בני מיעוטים, כאשר שם חלוקת הדואר מתבצעת באופן רגלי.

מאיר רוזנר: יש המון שירותים שאזרח במדינת ישראל זקוק להם, כמו תשלומי מיסים, קצבת ביטוח לאומי וכו', שהוא לא יקבל אותם מגוף אחר, אלא רק מרשות הדואר.

מאיר רוזנר: צריך לזכור כי יש מקומות רבים בהם אין בנקים.

מאיר רוזנר: יש מקומות שיש בהם בנקים, אך אנשים לא פונים אליהם, כיוון שאצלנו אין כלל עמלות.

מאיר רוזנר: בנוסף לכך יש אנשים שעדיין לא מעונינים לפתוח חשבון בבנק.

מאיר רוזנר: אני חייב לציין, כי אינני מכיר עסק שאין בו סבסוד צולב, כולל מכולת.

מאיר רוזנר: בעל המכולת אם היה תלוי בו הדבר, הוא לא היה מחזיק בחנותו לחם אחיד אף פעם.

ליאור שגיא: העלאת הרף של הדואר הכמותי, הוא צעד אשר מוכיח כי רשות הדואר מחפשת הכנסות נוספות.

ליאור שגיא: אנו חושבים כי ההכנסות הללו משמשות את הדואר כדי לסבסד סבסוד צולב את השירותים שאינם בפיקוח.

ליאור שגיא: רשות הדואר עורכת דיוור אשר מדהים את הלקוחות, כיוון ששירות המשלוחים שרשות הדואר מבצעת, הוא זול בשני שליש משלנו.

אברהם פורז: השאלה היא, האם אתם נותנים את אותו השירות.

ליאור שגיא: הטענה כלפי הלקוח היא כי אנו נותנים את אותו השירות.

ליאור שגיא: רשות הדואר נותנת שירות מספיק דומה כדי שזה יפגע בפרנסה שלנו.

אברהם פורז: הזמן בתחום הזה הוא משמעותי.

אברהם פורז: פעם היה גם דואר אויר ודואר ים.

ליאור שגיא: רשות הדואר נותנת שירות בין לאומי מהיר של בין שניים או שלושה ימי עסקים, וזה דומה מאוד לשירות שאנו מציעים.

ליאור שגיא: המצב שקורה בתחום הזה דומה למצב בו המדינה היתה מקימה רשת לממכר המבורגרים בשליש מחיר, ואת העלות היתה לוקחת מהעלאת המס על הקמח.

ליאור שגיא: דו"ח ברודט קובע כי יש פה סבסוד צולב בסך 50 מיליון שקל בשנה לשירותים שאינם תחת פיקוח.

ליאור שגיא: הדבר הזה פוגע גם בשירות לציבור וגם באפשרות לתחרות של ארגונים כמונו שמעסיקים אלפי עובדים.

נתי שפירא: אני מעונין לדבר על נושא המחירים.

נתי שפירא: החברה שלנו היא חברה מספר 2 בישראל בסך דברי הדואר הכללים בשנה שמגיעים אלינו אל רשות הדואר.

נתי שפירא: נציגי דפוס בארי אמרו כי לדעתם, המדינה ומשרד התקשורת לא בחנו בצורה מספיקה את נושא המחירים.

נתי שפירא: אני רוצה לומר, כי לפי דעתי, בנושא הספציפי הזה עשו משרד התקשורת ורשות הדואר עבודת טובה מאוד.

נתי שפירא: לדעתי, הם שמעו את כל חברי השוק, הם דיברו איתנו ושמעו את כל הטענות והבקשות שלנו.

נתי שפירא: ההמלצה שהם עומדים להגיש בפני הוועדה הזו, היא לדעתי ההמלצה המנצחת והנכונה, למרות שבחלקה היא מנוגדת לאינטרס המסחרי הפרטי שלי.

נתי שפירא: ההצעה תעניק תנאים שוויוניים לחלוטין לכל חברות הדיוור בישראל.

נתי שפירא: ההמלצות הללו מקטינות את המרווחים בין המשקל של סך דברי הדואר בצורה הנכונה.

נתי שפירא: התעריפים הקודמים הם תעריפים גבוהים מדי ואינם נכונים, למרות שהם שירתו את האינטרס המסחרי הפרטי שלנו.

נתי שפירא: ההמלצות הללו תבאנה את השוק למצב של תחרות הוגנת לחלוטין בתחום הזה.

נתי שפירא: כך לא ניתן לומר כי קיבוץ בארי תפס את כל המקום בשוק הזה.

נתי שפירא: דפוס בארי שהוא המתחרה הכי גדול שלי, השיג את היתרון היחסי שלו, כיוון שהוא בנה את המפעל המתקדם ביותר בישראל, השקיע בפיתוח ובטכנולוגיה.

נתי שפירא: בעבר הוא נהנה מעיוותים במבנה התעריפים, אך ההצעה החדשה מתקנת זאת לחלוטין, למעט סף הכניסה של 30 אלף יחידות.

נתי שפירא: אני חושב כי אנשי משרד התקשורת בנושא הזה טעו טעות חמורה שפוגעת בצרכנים ובאספקט השיווקי של רשות הדואר.

נתי שפירא: כל השחקנים החשובים לנו ולרשות הדואר, התזמורת הפילהרמונית, האופרה הישראלית, אלו"ת, ניצ"ן ועמותות מתנדבות נוספות, ישלמו מחיר שהוא מחיר חריג לדברי דואר, למרות שהם לקוחות נאמנים.

אברהם פורז: מהו סף הכניסה המועדף לדעתך?

נתי שפירא: לדעתי, סף הכניסה צריך להיות 10,000.

נתי שפירא: אני מכבד את האמירה של הרצל מרשות הדואר, שאומר כי הוא מעונין ברציונל תפעולי בהנחה, אך בכל זאת אני חושב כי הלכו צעד אחד יותר מדי.

נתי שפירא: שוק השיווק הישיר מגבה את משלוחי הדואר שלו במרכז הזמנות טלפוני.

נתי שפירא: לקוח גדול שמוציא בחודש 200 אלף דברי דולר, מבקש להוציא אותם על פני 20 יום, אחרת הוא ישלם מחיר כאילו הוא כל יום מחדש הגיע לדואר.

נתי שפירא: הסוגייה הזו היא סוגייה שלא נבחנה כלל.

נתי שפירא: בנושא של פתיחת השוק לתחרות, אנו תומכים לחלוטין במהלכים של משרד התקשורת שמדבר על פתיחת שוק לתחרות בצורה הדרגתית, כדי ליצור שוק שוויוני לכולם.

נתי שפירא: איני מבין מדוע חברת בר הפצות, שבעלי המניות שלה הם פישמן וידיעות אחרונות, איננה מגיעה כלל לישיבות הללו.

נתי שפירא: יכול להיות כי הם לא נמצאים בישיבות הללו כי פישמן וידיעות אחרונות הם לא הכי פופולאריים בשלב הזה.

ראובן ריבלין: בשבילי כולם אותו דבר, כולל פישמן.

נתי שפירא: אם תאשר הוועדה, והשותפים במיזם הדואר החדש, נציגי דפוס בארי, אביב שיגור וחברת בר הפצה שמחלקים את עיתוני גלובס ומגיעה לכל בית אב, את היתר ההיסטורי, אתם תחליפו מונופול אחד במונופול אחר.

נתי שפירא: ההיתר של שר התקשורת החדש מבורך, כיוון שהוא יוצר תנאים שוויוניים ואומר בואו נפתח את שוק התקשורת מחדש, כאשר כל השחקנים המעונינים יכנסו לשוק הזה.

נתי שפירא: דפוס בארי פועל במשך שנה וחצי על סמך היתר שאיננו חוקי, ואיננו קיים.

אורי אולניק: לפני כשבוע קיבלה ממשלת ישראל החלטה, על פתיחת שוק הדואר לתחרות.

אורי אולניק: ההחלטה מאמצת את מדיניות המשרד אשר מקובלת בכל הקהילה האירופית.

אורי אולניק: המדיניות של הדרקטיבה האירופית טוענת כי השוק יישאר חסום בנגזרת של פי חמש מהמכתב הרגיל, כאשר שוקלים אפשרות שם כי אולי בעוד שנתיים יורידו זאת לפי שלושה וחצי.

אורי אולניק: זו המדיניות הנהוגה בעולם.

אורי אולניק: ההחלטה שלנו מסתכלת על כל תחום הדואר בצורה מערכתית.

אורי אולניק: אנו מתכוונים להקים צוות בין-משרדי, כאשר המטרה היא בתוך שנה להפוך את רשות הדואר לחברה.

אורי אולניק: תחום הדואר ייפתח לתחרות בצורה מדורגת.

אורי אולניק: יש צורך לבחון באופן כלכלי את נושא השירות האוניברסלי.

אורי אולניק: לצערי, דו"ח ברודט לא עשה את העבודה הכלכלית, הוא לא מדד כמה עולה לרשות הדואר השירות האוניברסלי.

אורי אולניק: אנו בשנה הקרובה מתכוונים לבדוק את הנושא הזה לעומק.

אורי אולניק: בנוסף החלטנו להוריד את תעריפי רשות הדואר.

אורי אולניק: בינואר בקרוב מעבר להפחתה שתאושר היום בוועדה שהיא בערך 1.2%, אנו נציג הפחתה נוספת של 4%.

אורי אולניק: הממשלה קוראת את נושא זכויות הפנסיה של עובדי רשות הדואר.

אורי אולניק: אנו מסכימים כי ענף הדואר בשנים האחרונות נזנח בכל מה שקשור לראייה המערכתית.

אורי אולניק: יש לנו דרישה ברורה מגורמי הביטחון להסדיר את הענף הזה.

אורי אולניק: כל מי שעבד עד היום ללא היתר, יצטרך לעבוד היום עם היתר.

אורי אולניק: זה אחד הדברים שהממשלה צריכה לעשות.

נעמי חזן: מתי התקבלה החלטת הממשלה?

ראובן ריבלין: לפני שבוע.

אורי אולניק: בישיבה הקודמת אמרנו את דעתנו לגבי החוקיות של המיזם החדש.

אורי אולניק: כעת אנו לא מוצאים סיבה לשנות את העמדה שלנו, ועל כן אנו נמשיך ונתקדם על פי מתכונת ההיתר שאנו הצענו.

אורי אולניק: לפני מספר שבועות חשבנו כי יש מקום לבטל את הצבירה החודשית, אך לאחר שישבנו שוב עם כל הגורמים בענף מצאנו כי יש מקום להשאיר את נושא הצבירה.

אורי אולניק: בכל זאת אני חושב כי יש לנו מענה סביר לכל הטענות שנשמעו פה בדיון כולל מפי הלקוחות הקטנים, כיוון שאנו שינינו את המדרגות.

אורי אולניק: אני מבקש מסמנכ"ל כלכלה שלנו, ד"ר אסף כהן, להציג את עיקרי הדברים.

אסף כהן: עדכון התעריפים הקודם של רשות הדואר היה לפני שלוש שנים.

אסף כהן: ההצעה שאנו מגישים היום כוללת הורדת תעריפים בשיעור ממוצע של 1%, כאשר ההפחתה הבאה תהיה בתחילת השנה הבאה.

אסף כהן: שלושה תחומים עיקריים יש בתחום הכולל של תעריפי הדואר.

אסף כהן: התחום הראשון הוא תחום הבול הרגיל שמחירו 1.20.

אסף כהן: הוא מקיף כ30%- מהכנסות הרשות, ואנו לא מציעים לשנות את מחירו היום.

אסף כהן: התחום השני הוא תחום הדואר הכמותי שמקיף כ35%- מההכנסות ובו מדובר על הורדה ממוצעת של 5.2%.

אסף כהן: ביתר השירותים המהווים 35%, מדובר על עלייה ממוצעת של 1.2%.

אסף כהן: צריך לזכור כי רשות הדואר היא מונופול, והפיקוח צריך להסתכל ברציונל כלכלי שהוא בעיקרו תפעולי ופחות שיווקי.

אסף כהן: רשות הדואר היתה שמחה אם היינו מציגים הצעה אשר קובעת הורדת מחירים בתחום הדואר הכמותי, כי זה התחום אשר בו תיערך התחרות האמיתית בין הגופים השונים.

אסף כהן: יש איזשהו היגיון לעצור את שחיקת התעריפים בתחום הזה בכדי להכין אותו להתפתחותה של תחרות.

יצחק גאגולה: אני רואה כי אתם פוגעים דווקא במתחרים של רשות הדואר כדי לחסל אותם לגמרי.

אסף כהן: בתחום הדואר הכמותי כיום, אין מתחרים לרשות הדואר.

אסף כהן: אין היום גוף שיש לו היתר להתחרות ברשות הדואר בתחום הזה.

אסף כהן: אנו מסתכלים על תחרות עתידית, ובשל כך אנו לא יכולים לאסור הורדת מחירים בדואר הכמותי.

אבשלום וילן: כיצד אתה פוסק מראש כי אין מתחרים?

אורי אולניק: אנו אומרים את דעתנו.

אבשלום וילן: מה שאתם עושים פה זו התחכמות.

אבשלום וילן: אני כחבר כנסת לא אצביע עבור תוכנית כזו.

אבשלום וילן: אני מבקש כי תשימו ביושר את הכל על השולחן.

אסף כהן: הדואר כמותי מורכב ממספר דברים.

אסף כהן: הדבר הראשון הוא סף הכניסה.

אסף כהן: ההגיון שצריך להנחות אותנו הוא היגיון כלכלי תפעולי.

אסף כהן: אם אדם מסוים הביא כל יום 10,000 דברי דואר, ובסיכומו של חודש הצטברו 200 דברי דואר, בצבירה הוא יקבל את אותה הנחה כמו מי שבא עם כל הכמות ביום אחד.

אסף כהן: יש בעיה מסוימת עם הנושא של צבירה חודשית, אך לאחר ששמענו את כל הגורמים בענף הבנו מה ביטול צבירה חודשית יכול לגרום לענף כולו.

אסף כהן: בכל זאת היינו צריכים להביא לידי ביטוי את העובדה כי להליך הצבירה אין היגיון תפעולי רב.

אסף כהן: את זה ביטאנו באמצעות שלושה שינויים.

אסף כהן: השינוי הראשון הוא להגדיל את רף הכניסה לכמות שיכולה להיצבר.

אסף כהן: השינוי השני הוא הורדת הכמות המקסימלית המקנה הנחה, משני מיליון לחמש מאות אלף, כדי שגם שחקנים קטנים יותר יוכלו ליהנות מהנחה מרבית.

אסף כהן: השינוי השלישי הוא צמצום פערי ההנחות, כדי להגדיל את האפשרות לקבל הנחה גם למי שיש כמות קטנה יחסית.

אסף כהן: אנחנו קבענו כי מכמות של 5,000 עד 30,000 אינה נחשבת דואר כמותי, אך היא מזכה את השולח במחיר נמוך יותר ממה שנתנה לו המדרגה הראשונה בדואר הכמותי הקודם.

אברהם פורז: אני רוצה לסכם את הישיבה.

אברהם פורז: הישיבה הבאה בנושא הזה תתחיל בכך שאנשי משרד התקשורת יתנו סקירה של התעריפים החדשים.

אברהם פורז: תודה רבה, הישיבה נעולה.