ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 502, 2002-07-31 10:20

אברהם פורז: שלום לכולם.

אברהם פורז: אני פותח את הישיבה.

אברהם פורז: על סדר היום תקנות הפיקדון על מכלי משקה (תיקון), התשס"ב2002-.

אברהם פורז: השר לאיכות הסביבה ביקש מהוועדה לתקן את התקנות.

רות רוטנברג: אסביר את הבקשה.

רות רוטנברג: יש כעת ניסיון בהפעלת תקנות הפיקדון והחוק.

רות רוטנברג: עלה צורך לתיקון בשני עניינים.

רות רוטנברג: ראשית בעניין הדיווחים: בתקנות הקיימות נקבעו מועדי דיווח ובתקנה 4 הוטלה חובת דיווח חודשית על יצרן או יבואן שלא יקבל שירותים מהתאגיד.

רות רוטנברג: אחרי בדיקה של אנשי המקצוע של המשרד התברר שהדיווחים קשים גם על המדוּוחים וגם על המדוְוחים, ובעיקר על המדוְוחים.

רות רוטנברג: אפשר להצטמצם לארבעה דיווחים בשנה.

רות רוטנברג: זה התיקון הראשון שאנו מציעים.

רות רוטנברג: שנית מתבקש תיקון ביעדי האיסוף.

אברהם פורז: יש בו הקלה או החמרה?

רות רוטנברג: יש התאמה.

רות רוטנברג: היעדים נקבעו בחוק.

רות רוטנברג: בחוק יש הוראה שמאפשרת לשר לשנות את הדברים בתקנות.

רות רוטנברג: זהו נושא מקצועי לחלוטין, ואני מציעה לשמוע בעניין זה את הנציגים האחרים של המשרד לאיכות הסיבה.

אברהם פורז: ראשית אני מבקש לשאול את ד"ר ענבר מי הזמין את חוות הדעת של יעקב גדיש שפורסמה לפני חודש וחצי או חודשיים?

יוסי ענבר: עד כמה שידוע לי, הזמינו את חוות הדעת החברות "קניאל" ו"אמרז" – חברות שמייצרות את מכלי המשקה הריקים.

יוסי ענבר: הסיבה לכך קצת תמוהה בעיניי.

יוסי ענבר: נראה שהם פחדו שתהיה הטיה בקנייה לכיוון בקבוקים של ליטר וחצי, כי הם אינם נכללים בחוק.

יוסי ענבר: "קניאל" עוסקת בייצור פחיות אישיות.

יוסי ענבר: זו אחת הפרשנויות שלי להזמנה של חוות הדעת.

אברהם פורז: אך אלה שני סוגים שונים של מצרכים: פחיות קונים במקומות בילוי ובקבוקים קונים לצורך שתייה בבית.

אברהם פורז: המוצרים אינם מתחרים, נכון?

יוסי ענבר: לדעתי הם אינם מתחרים, וזה המצב בפועל.

יוסי ענבר: אבל נשאלתי מדוע הם הזמינו את חוות הדעת, וזאת התשובה שעולה על דעתי.

יוסי ענבר: אולי התאחדות התעשיינים יכולה להשיב על כך.

יוסי אריה: אני לא יודע על כך.

יוסי אריה: החברות הללו אינן חברות באיגוד הכימיה והפרמצבטיקה.

יוסי אריה: חברים בו רק תעשיינים ששומרים על הסביבה.

אברהם פורז: לעניין יעדי האיסוף: למתי נקבע היעד לאיסוף 50% מהמכלים?

יוסי ענבר: התאריך שנקבע היה סוף 2001.

יוסי ענבר: במועד זה אספו, לפי הנתונים שלנו, כמיליון ורבע מכלים.

יוסי ענבר: יש לזכור שכשקבענו את האחוזים המטרה הייתה שהחוק יתחיל במועדו.

יוסי ענבר: הוא היה אמור להתחיל באפריל ונדחה לאוקטובר.

יוסי ענבר: כזכור כל המערכות התעכבו.

יוסי ענבר: בעצם הכול זז בשנה.

יוסי ענבר: למעשה למשרד לאיכות הסביבה אין אינטרס לשנות את החוק.

יוסי ענבר: אם לא נשנה אותו נקבל יותר כסף לקרן.

יוסי ענבר: אך זה איננו המעשה הנכון.

יוסי ענבר: התאגיד אכן עושה מאמצים להתקדם, ואנחנו רואים הישגים יפים מאוד.

יוסי ענבר: החודש ייאספו כנראה, לפי הערכה שלנו, כמעט 20 מיליון מכלי משקה.

דני מורגנשטרן: ייאספו 18 מיליון מכלים.

דני מורגנשטרן: יש נתונים עדכניים.

יוסי ענבר: התאגיד יגיע כמעט ל20- מיליון מכלי משקה.

יוסי ענבר: והמספרים הולכים וגדלים.

יוסי ענבר: להערכתנו נתון זה הוא כ35%- מכלל הכמות.

יוסי ענבר: אין לי ספק שהתאגיד לא יעמוד בדרישה של 50% מהמכלים עד סוף השנה.

יוסי ענבר: אך בחישוב חודשי הוא יעמוד בדרישות.

יוסי ענבר: אני מניח שבחודש הבא או בחודש שאחריו ההישג הזה יושג.

אברהם פורז: כלומר יעמדו ביעד של 50% בחודשים השוליים, אך לא בממוצע השנתי?

יוסי ענבר: נכון.

יוסי ענבר: בכל מקרה התאגיד ישלם קנס נכבד, ולכן לדעתנו נכון להזיז הכול בשנה אחת.

אברהם פורז: אחוזי האיסוף נובעים לדעתי מהיעדר מודעות ציבורית לעובדה שיש פיקדון ולעובדה שאפשר להחזיר את הבקבוקים.

אברהם פורז: לדעתי אם ייערך סקר יתברר שמרבית הציבור איננו יודע שהוא משלם פיקדון, ואיננו יודע גם שיש אפשרות להחזיר את מכלי המשקה.

אברהם פורז: מדוע שלא לתבוע קמפיין פרסומי שיחייב את התאגיד, על חשבונו, להביא לידיעת הציבור את החוק ואת דרכי האיסוף?

אברהם פורז: כך אחוזי האיסוף יגדלו.

אברהם פורז: הייתי רוצה לראות גרף תלול יותר ממה שמוצג כאן.

יוסי ענבר: תבענו את הדרישה הזאת.

יוסי ענבר: התאגיד נערך לקמפיין.

יוסי ענבר: אך אנחנו רצינו שהקמפיין יהיה משותף, ומתן האישור מטעם הממשלה לקמפיין משותף עם חברה מסחרית ארך זמן מה.

יוסי ענבר: קיבלנו אישור בסופו של דבר, חשבנו שהדברים יתקדמו מהר יותר.

יוסי ענבר: החלטת ועדת החסויות התעכבה.

יוסי ענבר: בשבועות הקרובים בכוונתנו לצאת בקמפיין משותף.

יוסי ענבר: מר אריה ימסור פרטים נוספים, על מועד הקמפיין ועל עלותו.

אברהם פורז: למעשה המשרד לאיכות הסביבה הולך לקראת התאגיד ומקטין את הקנסות באופן משמעותי.

אברהם פורז: ההקטנה תהיה בהיקף של מיליונים.

אברהם פורז: נניח שיש הצדקה לרוחב הלב הזה מסיבות רבות.

אברהם פורז: אך בכל מקרה זאת ההזדמנות החגיגית לדרוש קמפיין בציבור.

יוסי ענבר: נכון, דרשנו שהקמפיין יהיה בסכומים מכובדים ואפקטיוויים.

יוסי אריה: אזכיר את ההיסטוריה הקצרה: היה הסדר עם המשרד לאיכות הסביבה, שנבע בין היתר מבקשה של ועדת החוקה, חוק ומשפט; לפני אישור הצווים בנושא אכיפה על בתי העסק הקטנים ביקש היו"ר שנגיע להסדר, כתנאי לאישור.

יוסי אריה: הגענו להסדר.

יוסי אריה: באחד הסעיפים שלו נקבע שיהיה קמפיין בנושא חוק הפיקדון במימון התאגיד, והמשרד יצרף לו את הסמל שלו.

יוסי אריה: צוות בראשות מנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה, מר הרשקוביץ, מנכ"ל התאגיד ונציג משרד הפרסום מכין יחד את הקמפיין.

יוסי אריה: התקציב שנועד לפרסום בשנים 2003-2002 הוא מעל לתשעה מיליון ש"ח.

יוסי אריה: הקמפיין מתוכנן גם במדיה האלקטרונית – טלוויזיה, תשדירי שירות וכו'.

אברהם פורז: מרגע שאישרנו את התקנות התאגיד, במצב טוב.

אברהם פורז: מי ערב שהקמפיין יתקיים?

אברהם פורז: יש מסמך כתוב?

אברהם פורז: למה שכבר מחר בבוקר לא יהיה קמפיין שיסביר את עניין הפיקדון?

יוסי ענבר: יש מסמכים.

יוסי אריה: זה כרגע בהכנה.

יוסי אריה: אני מבהיר שלא רק שהתאגיד מימן את הקמפיין, אלא הוא גם אפשר למנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה לקבוע את התכנים שלו.

אברהם פורז: מה יהיה בשלושת החודשים הקרובים?

אברהם פורז: כמה מתוך תקציב הפרסום הכולל יוקדש לפרסום בקרוב?

יוסי אריה: להערכתי יוקדשו לכך כמיליון דולר.

יוסי אריה: אך אני מבקש לחלוק על היו"ר בעניין אחד.

יוסי אריה: היו"ר ציין שמצבו הכלכלי של התאגיד יהיה טוב, ובעניין זה אני חולק עליו.

אברהם פורז: המצב הכלכלי של התאגיד משתפר מאוד על-ידי התקנות, לא אמרתי שהוא טוב.

יוסי אריה: היו"ר יודע היטב את דעתי בנושא.

יוסי אריה: שוחחנו בעניין, ובנקודה זו אני חולק עליך, ח"כ פורז.

יוסי אריה: אנחנו מקיימים גם את הקמפיין וגם את הדברים האחרים שסיכמנו עם המשרד לאיכות הסביבה.

יוסי אריה: זה היה התנאי של השר.

אברהם פורז: האם אני יכול להבין מדבריו של מר אריה שבחודשים הקרובים יהיה קמפיין שעלותו מיליון דולר?

אברהם פורז: אני מבקש לשמוע גם את תשובתו של ד"ר ענבר לכך.

יוסי אריה: כן.

יוסי ענבר: כן.

יוסי ענבר: נוסף על כך חלק מההסכם שהוביל לתקנות הוא שלתאגיד אין חובה להגיע לכל מקום ולאסוף מכלים, אלא חובתו לקבל מכלים.

יוסי ענבר: הגענו להסכם שלפיו התאגיד יגיע לכל מקום.

יוסי ענבר: אחרי דין ודברים התאגיד הסכים להגיע לכל מקום שאוסף 900 מכלים.

אברהם פורז: כמה נפח פיזי תופסים 900 מכלים בשקית?

יוסי ענבר: פחות ממטר מעוקב.

רומי אבן דנן: השקיות שראינו מכילות כ300- פחיות.

דני מורגנשטרן: מה בנוגע לפלסטיקים, מה בנוגע למכלים של ליטר?

דני מורגנשטרן: הכמות הזאת ממלאת כמעט שלושה מטרים.

יוסי ענבר: נניח שמכל ממוצע הוא של חצי ליטר.

יוסי ענבר: אם מכפילים 1,000 ב0.5- מגיעים לחצי קוב.

יוסי ענבר: ואת זה מכפילים בשניים, כי כל פחית תופסת פי שניים מקום.

יוסי ענבר: כך מגיעים למטר מעוקב, בחישוב גס.

יוסי ענבר: התאגיד, אחרי פניות ולחץ שלנו, הציב מעמדים שאפשר לתלות עליהם את השקית.

יוסי ענבר: מאחורי המעמדים יש כיתוב שמבהיר אם המתקן מיועד לפח, לזכוכית או לפלסטיק.

יוסי ענבר: המתקן הזה דומה למתקני איסוף הנייר, הוא קצת יותר גדול מהם.

יוסי ענבר: מתקן כזה עומד במסדרון של המשרד לאיכות הסביבה ואיננו תופס מקום כמעט.

אברהם פורז: נכון שחנות של עד 28 מ"ר פטורה מאיסוף, אבל מה בנוגע למינימרקט של 40 מ"ר?

אברהם פורז: זה סביר בעיניכם?

אברהם פורז: תדירות האיסוף סבירה?

יוסי ענבר: כן.

יוסי ענבר: בכל מסעדה ובכל מקום שאנחנו מגיעים אליו אנחנו שואלים מה עושים שם עם הבקבוקים.

יוסי ענבר: יש לי סטטיסטיקה של 100% בדיקה במקומות שאנחנו נמצאים בהם.

יוסי ענבר: ברח' אבן גבירול אמר לי בעלים של אחת המסעדות שאין לו בעיה, שהוא מאחסן את המכלים במחסן שמאחורי המסעדה.

יוסי ענבר: ברוב המקומות יש מחסן, וגם אם אין מחסן החוק היבש איננו מחייב את התאגיד לאסוף את המכלים, אך הם עושים זאת.

יוסי ענבר: יש היום פתרון גם לבעלי העסקים הקטנים.

יוסי ענבר: יש חברות איסוף.

יוסי ענבר: אמנם הן גובות עמלה, מחזירות רק 15 אגורות, נניח, אבל זהו פתרון.

דני מורגנשטרן: אבל בעל החנות מפסיד כסף.

אברהם פורז: מי שרוצה נוחות, בדומה לשר"פ, משלם יותר.

יוסי ענבר: החוק הזה גם גרם לניקיון.

יוסי ענבר: שלשום הייתי בגליל המערבי, יש למשרד לאיכות הסביבה יחידה סביבתית במגזר הערבי.

יוסי ענבר: בירכו אותי שם על החוק.

יוסי ענבר: אצל המוסלמים אסור לשתות משקאות אלכוהוליים כידוע.

יוסי ענבר: הנוער היה יוצא מחוץ לכפר ושותה בירה ב"פינות השתייה" שלו.

יוסי ענבר: בעבר היו מצבורים של בקבוקים מנופצים ופחיות במקומות הללו, אך היום הכול נקי כי מי ששותים גם אוספים.

יוסי ענבר: הכול התנקה.

יוסי ענבר: על שפת הים בתל אביב במוצאי שבת ראיתי בחורים שאוספים מכלים.

אברהם פורז: היו שתי כתבות בטלוויזיה בעניין חוק הפיקדון.

אברהם פורז: האחת הייתה מאוד לא אוהדת, בערוץ השני.

אברהם פורז: כוונתי לכתבה של דב גילהר.

אברהם פורז: מחיתי על כך באזניו של עוזי פלד.

אברהם פורז: זו הייתה כתבה מגמתית.

אברהם פורז: בין היתר הכתב דב גילהר הסתובב עם ארגז של מכלים ריקים והציע אותם למשאיות שמספקות קוקה-קולה.

אברהם פורז: הוא הלך רק לחנויות שסירבו לקחת ממנו את המכלים.

אברהם פורז: הוא לא ניגש לשום מרכול.

אברהם פורז: לעומת זאת בערוץ הראשון הייתה כתבה שהראתה את החלק החיובי: בית ספר שהילדים בו עשו פרויקט מאיסוף המכלים.

אברהם פורז: תמיד אפשר להראות חצי מכל המשקה המלא.

דני מורגנשטרן: אני קצת תמה על תמימות הדעים הנפלאה בין תאגיד המחזור לנציגי השר לאיכות הסביבה.

דני מורגנשטרן: אני מבקש להזכיר לנוכחים את הישיבה שהתקיימה בוועדה זו ביום 29 במרץ 2001.

דני מורגנשטרן: השר לאיכות הסביבה צחי הנגבי היה אז שר במשך שלושה וחצי שבועות בלבד והוא הגיע עם בקשה חתומה, כמו הבקשה היום, לדחות את תחולת החוק בשישה חודשים.

דני מורגנשטרן: המבקשים אמרו שתאגיד המחזור עוד לא הוקם ושהמשרד עדיין איננו ערוך.

דני מורגנשטרן: החוק היה אמור להיכנס לתוקף ארבעה ימים לאחר מכן, והמבקשים אמרו ש"נתפסו עם המכנסיים למטה".

דני מורגנשטרן: אני התנגדתי.

דני מורגנשטרן: אפשר למצוא זאת בפרוטוקול.

דני מורגנשטרן: אמרתי שלא יהיה תאגיד מחזור ביום 1 באוקטובר 2001, שהמדינה לא תהיה מוכנה בתאריך זה.

דני מורגנשטרן: אמרתי שנאבד שנה – כי 1 באוקטובר הוא בסוף עונת הקיץ, ולכן בעצם דוחים את כניסת החוק בשנה שלמה בפועל.

דני מורגנשטרן: היו"ר אמר לי: דני מורגנשטרן, שוב צדקת.

דני מורגנשטרן: אדוני היו"ר, נמאס לי להיות צודק בעניין חוק הפיקדון.

דני מורגנשטרן: הגענו לאיסוף של 18 מיליון מכלי משקה, זה הנתון נכון לאתמול.

דני מורגנשטרן: תאגיד המחזור לא הקים שום מערך.

דני מורגנשטרן: הוא פשוט שכר מערך, ומשתמש בשירותים לא טובים.

דני מורגנשטרן: הוא משתמש במסוף שאיננו תקני, זו זוועה מבחינה סביבתית.

דני מורגנשטרן: כוונתי למסוף של חברת "אביב תעשיות מחזור" במושב אחי-סמך.

דני מורגנשטרן: זוהי בושה למדינת ישראל שבשנת 2002 יש מערך כזה.

דני מורגנשטרן: בניגוד לכל חוקי איכות הסביבה, בניגוד לחוק רישוי עסקים, מקיים התאגיד ועם ישראל את המוסד הזה.

דני מורגנשטרן: נכון שעושים מלאכת קודש חשובה, אך אסור לעשות אותה כך.

דני מורגנשטרן: מי שיושב מולי בדיון זה הוא האיש שאחראי לאיכות הסביבה בתעשייה הישראלית.

דני מורגנשטרן: מר אריה, לא כך.

דני מורגנשטרן: התאגיד עובד, אך לא כך עובדים.

דני מורגנשטרן: אינני מתנגד לחוק הפיקדון.

דני מורגנשטרן: אם יש מישהו שהוא בעד חוק הפיקדון זה אני.

דני מורגנשטרן: היו"ר הזכיר את הכתבה בערוץ הראשון – נדרשו לי ארבעה וחצי חודשים להכין אותה.

דני מורגנשטרן: אני היוזם שלה.

דני מורגנשטרן: אלישע שפיגלמן הוא חברי ומוקי הדר למד אתי.

אברהם פורז: זה לא מעיד על עיתונות חופשית.

דני מורגנשטרן: חבל שמנכ"ל תאגיד המחזור איננו נוכח בדיון כאן.

דני מורגנשטרן: נכון שהיו"ר נמצא ויש לו אחריות מיניסטריאלית, אך המנכ"ל הוא המנהל.

דני מורגנשטרן: מי שפועל בשגרה הוא המנכ"ל.

דני מורגנשטרן: הגענו ל18- מיליון מכלי משקה למרות תאגיד המחזור ולא בזכותו.

דני מורגנשטרן: זה קרה משום שהשר לאיכות הסביבה הטיל את כל כובד משקלו הפוליטי.

דני מורגנשטרן: בנקודה מסוימת הוא הרגיש שהוא מתחיל להסתכן.

דני מורגנשטרן: בחודשים ספטמבר ואוקטובר הוא הופיע בתקשורת ללא הפסקה.

דני מורגנשטרן: החוק לא זז, ואמרתי לו שהוא מסתכן, שהוא מסכן את שמו.

דני מורגנשטרן: אנחנו יודעים בדיוק במה מדובר.

דני מורגנשטרן: עד היום מתוך 9,500 המרכולים הפרטיים רק כמה מרכולים בודדים מפעילים איסוף.

דני מורגנשטרן: הם אינם שחקנים בחוק הפיקדון.

אברהם פורז: מה ההצעה המעשית שלך, מר מורגנשטרן?

אברהם פורז: הבקשה היא לתת ארכה ליעדי האיסוף.

דני מורגנשטרן: אני מתנגד לכך.

דני מורגנשטרן: אני מתנגד לסעיף 1(3) בתקנות שהוגשו לאישור.

דני מורגנשטרן: כל הסעיפים בנוגע לדיווח התלת חודשי מקובלים עליי.

דני מורגנשטרן: זה בסדר.

דני מורגנשטרן: זה בהתאם לנוהג.

דני מורגנשטרן: אני חושב שזה נכון גם מבחינה אדמיניסטרטיווית.

דני מורגנשטרן: אבל "דיווח ראשון בגין החודשים אוקטובר 2001 עד יוני 2002 יוגש לא יאוחר מיום 1 בספטמבר 2002"?

דני מורגנשטרן: כלומר הדיווח הראשון יוגש בתום שנה מכניסתו לתוקף של החוק?

דני מורגנשטרן: הדיווח יאפשר העברת הכסף לקרן הניקיון רק כעבור שנה ורבע.

דני מורגנשטרן: מדוע, מה קרה?

דני מורגנשטרן: יש הסכם עם נגיד בנק ישראל שהיות שהוא העלה את הריבית תאגיד המחזור יעשה הון על חשבון הכספים ששוכבים אצלו, כספי האזרחים?

דני מורגנשטרן: הסכומים מגיעים ל160- מיליון עד 170 מיליון ש"ח.

אברהם פורז: לנו יש עניין לקנוס אותם?

אברהם פורז: אנחנו מעוניינים לעודד אותם למחזר.

דני מורגנשטרן: היום זה מענייננו ללחוץ אותם.

דני מורגנשטרן: התאגיד איננו נלחץ בעצמו.

דני מורגנשטרן: לא אתאר כאן את סיפור הנפל של מכונות ההחזרה האוטומטיות.

דני מורגנשטרן: אני אוהב לשתות מים מינרליים כמו ילד, בבקבוק קטן.

דני מורגנשטרן: איפה כתוב כאן שהבקבוק הזה הוא בקבוק בפיקדון?

יוסי ענבר: יש לפנות למשרד לאיכות הסביבה ולהתלונן.

יוסי אריה: מה אתה רוצה ממני, מר מורגנשטרן?

דני מורגנשטרן: אתה מייצג את התעשייה מר אריה.

דני מורגנשטרן: אתה מייצג את התעשיינים.

דני מורגנשטרן: לטענתי אם לא נתפוס היום את התאגיד ונלחץ אותו, הוא לא יפעל כראוי.

דני מורגנשטרן: לעניין האחר: אני מתנגד בתוקף להתרת הרסן בנושא יעדי המחזור.

דני מורגנשטרן: היו"ר זוכר את הדיונים שהיו לפני שנה וחצי או כמעט שנתיים בנושא זה, אחרי הביקור המשותף במדינות סקנדינביה.

דני מורגנשטרן: אז הוצעו האחוזים הנמוכים כיעד.

דני מורגנשטרן: אני דרשתי להתחיל עם 80%.

דני מורגנשטרן: הציבור מחפש לאן להחזיר את המכלים, ואיננו מוצא.

דני מורגנשטרן: אם תאגיד המחזור היה ממלא את תפקידו כיאות והיה יוצר אפשרויות נכונות ואמתיות להחזרה, בכל מקום ובלי המתנה – המצב היה אחר.

דני מורגנשטרן: אתמול התקשרה אלי גב' פריד, עיתונאית של העיתון "יתד נאמן".

דני מורגנשטרן: היא אמרה שהחרדים אינם יכולים להיות חלק בחוק בפיקדון.

דני מורגנשטרן: היא סיפרה שהיא איננה קונה בקבוקים קטנים אבל היא קונה יין ומיץ ענבים, והיא נקנסת ב25- בכל קנייה משום שאין לה לאן להחזיר את הבקבוקים.

דני מורגנשטרן: בשכונות החרדיות בירושלים יש קו-אופ אחד בלבד, והוא פרסם – בצורה מוסווית מאוד – שרק בימים א'-ג' הוא מקבל מכלים להחזרה.

אברהם פורז: זאת עברה על החוק.

אברהם פורז: צריך להתלונן ויעמידו את האנשים לדין.

אברהם פורז: הוועדה איננה ממונה על האכיפה אלא על החקיקה.

אברהם פורז: כאן יש לדון בדברים ברמת החקיקה.

אברהם פורז: העובדה שהקו-אופ איננו מוכן לקבל את הבקבוקים נוגעת לאכיפה.

אברהם פורז: בקו-אופ שלי מקבלים את מכלי המשקה בכל ימות השבוע.

דני מורגנשטרן: אבל הקו-אופ הזה חבר בתאגיד המחזור.

דני מורגנשטרן: הוא הבעלים שלו.

דני מורגנשטרן: הקו-אופ הוא אחת משלוש הרשתות שמנהלות את התאגיד.

דני מורגנשטרן: מר אריה מייצג אותן כאן.

יוסי אריה: זוהי הטלת דופי בחברות ובעסקים על-ידי מר מורגנשטרן.

יוסי אריה: היא אינה במקומה.

דני מורגנשטרן: אפשר להגיש נגדי תביעה על הוצאת דיבה.

דני מורגנשטרן: אני מבקש לסכם את דבריי: אם נלך כל הזמן לקראת תאגיד המחזור, כמו למשל בדחייה של תחילת החוק מאפריל לאוקטובר 2001, הוא ימשיך לא לעשות כלום.

יוסי אריה: 35% זה שום דבר?

דני מורגנשטרן: מה שהושג היום הוא בקושי 22%, אני עדיין יודע חשבון.

דני מורגנשטרן: היום יש לתאגיד המחזור 170-160 מיליון ש"ח.

דני מורגנשטרן: למה הוא צריך את המשרד לאיכות הסביבה בשביל הקמפיין?

דני מורגנשטרן: הוא לא היה יכול להוציא מהר מיליון דולר לקמפיין כבר כשהוקם, ביום 6 באוקטובר בשנה שעברה?

דני מורגנשטרן: זה היה תפקידו הראשון.

דני מורגנשטרן: היה עליו ליצור מודעות.

דני מורגנשטרן: לא היו לו שום תפקידים אחרים.

דני מורגנשטרן: אני מתנגד בכל תוקף על הוויתור המבוקש של 10%.

דבורה סיילס: עמותת "אדם, טבע ודין" תומכת כמובן ביעדי מחזור גבוהים ככל האפשר.

דבורה סיילס: שוב מקלים עם התאגיד – בכל פעם מקלים עמו בעניין אחר – אך מחובתו של התאגיד לעמוד בכמה התחייבויות.

דבורה סיילס: התאגיד התחייב בהסכם עם המשרד לאיכות הסביבה לאסוף מינימום של 900 מכלים באזורים של עסקים קטנים.

דבורה סיילס: מבירור שנעשה עולה שזה לא בדיוק מתבצע בפועל.

דבורה סיילס: לעסקים הקטנים נאמר שיהיה איסוף של 1,300 מכלים, אלא אם כן מדובר במקרה חריג.

דבורה סיילס: כעת שוב מבקשים להקל עם התאגיד.

יוסי אריה: זה לא נכון, האיסוף הוא של 900 מכלים.

יוסי אריה: מעבר לכך, קיימנו מפגש בתאגיד גם עם עמותת "אדם, טבע ודין".

יוסי אריה: נדמה לי שעו"ד סיילס לא נכחה בו.

יוסי ענבר: העמותה גם מוזמנת לפנות אלינו.

יוסי ענבר: יש לנו רשימת אכיפה שבועית.

רות רוטנברג: תתלוננו על כל מקרה.

יוסי אריה: רשימת האכיפה מפורסמת באינטרנט.

דבורה סיילס: אעביר את הנתונים.

אברהם פורז: התאגיד מחויב לאסוף 900 מכלים.

אברהם פורז: המשרד לאיכות הסביבה יקפיד על כך.

אברהם פורז: במקרים של חריגות יש להודיע על כך למשרד לאיכות הסביבה.

דבורה סיילס: עניין נוסף הוא מספר המכונות.

דבורה סיילס: בתחילת הדרך דובר על 500 מכונות.

דבורה סיילס: זה קריטי מבחינת האיסוף.

דבורה סיילס: כמה מכונות יש היום בשטח?

דבורה סיילס: כמה מכונות אמורות להיות בשטח עד סוף שנת 2002?

יוסי אריה: כרגע אנחנו בתהליך הצבה של מכונות.

יוסי אריה: התחלנו לפני כחודש.

יוסי אריה: קצבה ההצבה הוא בערך 2 מכונות ליום.

יוסי אריה: כיום יש מעל עשרים מכונות בשטח.

דבורה סיילס: בתחילת הדרך דובר על 500 מכונות.

יוסי אריה: האם עמותת "אדם, טבע ודין" אחראית ליישום חוק הפיקדון, או לקידום הנושא?

יוסי אריה: האם החקיקה אמורה לעודד קניית מכונות?

אברהם פורז: אבל העמותה יכולה לטעון טענה בעניין זה.

אברהם פורז: מר אריה יודע שגם אני תומך נלהב של המכונות.

דני מורגנשטרן: המכונות מסובכות: תסובב, תהפוך.

יוסי אריה: אני מסכים לכך, אשיב על כך אחר כך.

אברהם פורז: זו אחת הסיבות לתמיכה שלי בקמפיין: ברגע שהמרכולים יוצפו באנשים שמבקשים להחזיר את המכלים, יהיה לחץ גדול מלמטה להציב מכונות.

אברהם פורז: בשלב זה אני מפסיק את הדיון לכמה דקות.

אברהם פורז: (הפסקה).

אברהם פורז: אני מחדש את הדיון.

דבורה סיילס: אלה שתי הנקודות שחשוב לי להדגיש.

דבורה סיילס: המטרה ברורה: להגדיל את יעדי המחזור.

דבורה סיילס: אנחנו מוכנים לקבל את ההקלה בתקנות, אבל אלה דברים שצריך לעמוד בהם.

אברהם פורז: מה התביעה של המשרד לאיכות הסביבה מהתאגיד בנוגע להצבת מכונות?

יוסי ענבר: התכנית היא שיוצבו 100 מכונות עד סוף השנה.

יוסי אריה: נציב הרבה יותר מכונות.

יוסי אריה: אני מבקש להגיב לדברים שנאמרו: עד 31 בדצמבר יהיו בארץ הרבה מאוד מכונות.

יוסי אריה: יצא מכרז ל500- מכונות.

יוסי אריה: הוזמנה מנה ראשונה של 100 מכונות עד סוף ספטמבר.

יוסי אריה: המכונות מוצבות בקצב של 2 מכונות ביום.

יוסי אריה: היו"ר ביקר בחברה הזאת, הוא ראה את המכונה.

אברהם פורז: אין בעיה באיתנות של החברה הזאת?

יוסי אריה: אני מבקש למסור כמה עובדות לפרוטוקול כי לאורך השנים יש דברים שמוצגים בצורה לא נכונה לדעתי, במיוחד על-ידי האנשים שדיברו לפניי.

יוסי אריה: ראשית הפרקצייה של מכונה שלוקחת את שלושת המכלים החד-פעמיים היא פרקצייה ייחודית מאוד.

יוסי אריה: חברת "תומרה" ייצרה עד היום עשרות בודדות של מכונות מסוג זה.

יוסי אריה: בישיבות האחרונות של ועדת הכלכלה מר ינוב אמר ששילוב של שלושת הפרקציות הוא עניין בעייתי, זוהי בעיה מכנית ובעיה טכנית.

יוסי אריה: גם לחברת "ויפקו" יש עשרות בודדות של מכונות כאלה.

יוסי אריה: בתחילת ספטמבר נדרשנו לפי החוק לטפל בשלוש הפרקציות של המכלים החד פעמיים, אך בכל העולם זה לא מקובל.

יוסי אריה: אגב, בשוודיה אין חוק פיקדון בנוגע לבקבוקים הקטנים החד-פעמיים.

יוסי אריה: מר מורגנשטרן שכח זאת.

יוסי אריה: אם כן עמדה לפנינו משימה אדירה, ועמדנו בכך.

יוסי אריה: שנית, יש עדיין נושאים פתוחים, למרות תמיכתם של אנשי מקצוע מהדרג הראשון שרוצים להלחיץ את התאגיד.

יוסי אריה: עדיין יש בעיות של מע"מ.

יוסי אריה: אנחנו מדברים על זה כבר שנה.

אברהם פורז: זה יטופל.

אברהם פורז: אל תזרוק את הבעיות אלינו, מר אריה, הבעיות אצלך.

אברהם פורז: אל תחפש בעיות אצל אחרים.

אברהם פורז: כמה מכונות יהיו עד סוף השנה?

יוסי אריה: אני עומד בתקופת זמן שאין לה תקדים.

יוסי אריה: אי-אפשר להשוות זאת לעולם.

יוסי אריה: בתוך שמונה חודשים הגענו ליותר מ30%- איסוף, אולי 35%.

יוסי אריה: הקצב החודשי הוא של 20 מיליון מכלי משקה.

יוסי אריה: ההישגים של התאגיד מדברים בעד עצמם.

אברהם פורז: מה יהיה המצב בסוף השנה?

יוסי אריה: אני מבקש לומר את דבריי.

אברהם פורז: אני מבקש שמר אריה ישיב לשאלתי.

יוסי אריה: יהיו 100 מכונות עד סוף השנה.

אברהם פורז: זאת מחויבות של התאגיד?

אברהם פורז: אם לא כן, לא אאשר את התקנות.

יוסי אריה: אבל אני רוצה לומר עוד משפט, שהיו"ר לא נותן לי לומר אף פעם:

יוסי אריה: גם יעדי האיסוף שנקבעו וגם כפל הקנס שנקבע לתאגיד אינם מאפשרים לו לחיות לאורך זמן – אלא אם יוכל לגבות דמי טיפול בשלב מסוים.

יוסי אריה: אני אומר זאת לפרוטוקול.

יוסי אריה: היו"ר הבטיח לי שנטפל בבעיה הזאת.

אברהם פורז: אני מבטיח שאם התאגיד יהיה בסדר, אנחנו נהיה בסדר.

רומי אבן דנן: אני מבקשת להשיב למר מורגנשטרן בכמה עניינים: מר מורגנשטרן טען טענות בנוגע לדיווח הראשון.

רומי אבן דנן: מועדו נקבע בהוראת מעבר של תיקון מס' 2 לחוק.

רומי אבן דנן: גם אנחנו, המשרד לאיכות הסביבה, רצינו שהדיווח הראשון יהיה לפני כן.

רומי אבן דנן: עניין אחר: המשטרה הירוקה של המשרד לאיכות הסביבה מבצעת בדיקות יזומות ובדיקות בעקבות תלונות באופן סדיר ותדיר.

רומי אבן דנן: התלונות מגיעות ממוקד המידע, מפניות הציבור ועוד.

רומי אבן דנן: לעניין הסימון ובתי העסק שאינם מוכנים לקבל את המכלים: אנחנו מגישים דו"חות במקרים כאלה.

יוסי ענבר: נכון.

יוסי ענבר: אנחנו מודים למר מורגנשטרן, השגנו בזכותו עוד 19,300 ש"ח.

דני מורגנשטרן: ואני לא מבקש אחוזים.

רומי אבן דנן: הוצאנו כבר חמישה עיצומים כספיים נגד חברות.

רומי אבן דנן: עלתה השאלה למה לא התקיים קמפיין: אני מבהירה התקיים קמפיין בתחילת הדרך, קמפיין של המשרד לאיכות הסביבה.

דני מורגנשטרן: זה היה מוקדם מדי.

דני מורגנשטרן: עוד לא היו אז מכלים מסומנים.

רומי אבן דנן: אנחנו ביקשנו מהתאגיד שלא יצא בקמפיין לבדו משום שרצינו להצטרף לקמפיין ורצינו שהתכנים יהיו מקובלים גם על המשרד לאיכות הסביבה.

אברהם פורז: המטרה של כולנו היא שחוק הפיקדון יצליח למרות הפעולות של מר גדיש, מר קניאל ואחרים.

אברהם פורז: ברור שבתקנות יש הקלה מסוימת לתאגיד, אך כנגדן שמענו כאן שתי התחייבויות: האחת היא לקמפיין פרסומי בהיקף של מיליון דולר בחודשים הקרובים; האחרת היא שיוצבו 100 מכונות להחזרת בקבוקים עד סוף השנה.

דני מורגנשטרן: זאת טיפה בים.

דני מורגנשטרן: 100 מכונות מספיקות, לפי מה שראינו בסקנדינביה, ל12- מרכולים.

אברהם פורז: מר מורגנשטרן כבר אמר את דבריו.

אברהם פורז: עלינו להיות מעשיים.

אברהם פורז: חשוב להבין שיש חבלי קליטה ולכן לפעמים למרות הרצון הטוב הדברים מתנהלים בעצלתיים.

אברהם פורז: לאור שתי המחויבויות הללו, שנראות לי חשובות, הוועדה מאשרת בזאת את התקנות של השר לאיכות הסביבה.

אברהם פורז: אני קורא את פסקה 1 לתקנות שמבוקש להן אישור.

אברהם פורז: הוועדה מאשרת את פסקה 1.

אברהם פורז: אני קורא את פסקה 2 לתקנות: הוועדה מאשרת גם אותה.

אברהם פורז: מה בנוגע לתקנה הנוספת שמונחת על שולחן הוועדה?

רות רוטנברג: נאמר לי שיו"ר הוועדה דיבר עם המנכ"ל בנושא זה.

אברהם פורז: אני קורא אותה: "'הממונה' – כמשמעותו בחוק; אחרי תקנה 6 לתקנות העיקריות יבוא: יצרן, יבואן או תאגיד מחזור ינהל רישום מסודר של העניינים הכלולים בחובות הדיווח לפי החוק והתקנות מכוחו, ורישומים כאמור בתקנות משנה א יהיו פתוחים לעיון הממונה בשעות העבודה המקובלות והוא יהיה רשאי לקבל העתק מכל רישום כאמור".

אתי בנדלר: התקנה קצת בעייתית.

אתי בנדלר: אינני יודעת מהו "רישום מסודר" ומה הם "העניינים הכלולים בחובות הדיווח".

אתי בנדלר: מטילים כאן חובה שלא ברור מהי.

רות רוטנברג: אם יש חובת דיווח בכל חודש, יש גם בקרה שוטפת.

רות רוטנברג: מאחר שהייתה הקלה בדיווחים, יש צורך בבקרה כזאת.

אברהם פורז: הוועדה מאשרת את העיקרון שלפיו גם בתקופת הביניים, בין דיווח לדיווח, הממונה רשאי, בתיאום עם התאגיד, בשעות המקובלות, לעיין ברישומים ובמסמכים כדי לראות איך הדברים מתקדמים.

אברהם פורז: הנוסח הסופי של התקנה יאושר על-ידי היועצת המשפטית של ועדת הכלכלה.

רות רוטנברג: תודה.

רות רוטנברג: יש עוד עניין טכני שהיועצת המשפטית של הוועדה העירה עליו: בטופס 2 לתוספת כתוב "דיווח חודשי או שנתי".

רות רוטנברג: יש לכתוב: "דיווח רבעוני או שנתי".

אברהם פורז: בסדר.

דני מורגנשטרן: בגרמניה נכנס ביום 1 בינואר 2003 חוק פיקדון על מכלי משקה חד-פעמיים, יש להם שם DSD.

יוסי אריה: ומה אחוז האיסוף שמעליו לא חלים שם הקנסות?

אברהם פורז: אמרתי למר אריה שאם התאגיד יהיה בסדר, אנחנו נהיה בסדר.

אברהם פורז: אין למדינה כוונה להפוך את העניין למקור הכנסה, למס.

אברהם פורז: המטרה היא שהתאגיד ימלא את חובתו והמדינה לא צריכה להרוויח גרוש מזה.

אברהם פורז: תודה לכולם.