ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 497, 2002-07-23 10:00

חברי הוועדה: קולט אביטל אפי אושעיה מיכאל איתן זאב בוים אברהם בורג יגאל ביבי רומן ברונפמן יצחק גאגולה תמר גוז'נסקי עבד אלמאלכ-דהאמשה יצחק וקנין נעמי חזן אחמד טיבי איתן כבל אליעזר כהן אלי כהן ענת מאור יהודית נאות אופיר פינס-פז יוסף פריצקי מיכאל קליינר נחמה רונן יובל שטייניץ

מוזמנים: אורי אולניק מנכ"ל משרד התקשורת דן לנדאו יועץ שר התקשורת עידית צ'רנוביץ עוזרת שר התקשורת אורן גלעד אגף תקציבים, משרד האוצר דוידה לחמן-מסר,עו"ד משנה ליועץ המשפטי לממשלה נגה רובינשטיין,עו"ד משרד המשפטים יורם מוקדי,עו"ד המועצה לשידורי כבלים ולווין דרור שטרום הממונה על ההגבלים העסקיים יואב זאבי,עו"ד הרשות להגבלים עסקיים הדס פלד,עו"ד יועצת משפטית רשת, זכייני הערוץ השני צביקה האוזר,עו"ד חבר תחדשות ישראל פרופ' מרדכי קרמינצר נשיא מועצת העיתונות יינון אנגל סמנכ"ל ידיעות אחרונות חגי דורון,עו"ד ידיעות תאחרונות עזגד שטרן,עו"ד ידיעות אחרונות עמוס שוקן מו"ל הארץ זאב ליאונד,עו"ד הארץ נתן אשל מנכ"ל הצופה מייקל פיש מנכ"ל מקור ראשון רוני קליינפלד מנכ"ל מעריב פרופ' ירון אזרחי מוכן לדמוקרטיה פרופ' אלי פולק יו"ר האגודה לזכות הציבור לדעת יואב יצחק עיתונאי דוד אדמון

מנהלת הוועדה: א.

מנהלת הוועדה: הצעת חוק מניעת מונופולים וקרטלים בתקשורת, התשס"ב-2002, של חבר הכנסת יובל שטייניץ וקבוצת חברי כנסת.

מנהלת הוועדה: ב.

מנהלת הוועדה: הצעת חוק הגבלות בעלויות צולבות בתקשורת, התשס"ב-2002, של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, מוחמד ברכה, עסאם מח'ול.

אברהם פורז: רבותי, בוקר טוב לכם.

אברהם פורז: על סדר יומנו שתי הצעות חוק.

אברהם פורז: האחת, של חבר הכנסת שטייניץ, הנקראת הצעת חוק למניעת מונופולים וקרטלים בתקשורת, והשנייה, הצעת חוק הגבלות בעלויות צולבות בתקשורת.

אברהם פורז: הוגשה לי אתמול בפעם השנייה הצעה משולבת לגבי שתי הצעות החוק של חברי הכנסת שטייניץ וגוז'נסקי.

אברהם פורז: לפני שנחליט לאחד, אני חושב שאנחנו צריכים לקיים דיון בהצעה מרחיקת הלכת של יובל שטייניץ ולהצביע עליה.

אברהם פורז: אם היא תעבור, נוכל לאחד אותה עם ההצעה של חברת הכנסת גוז'נסקי.

אברהם פורז: אם ההצעה לא תעבור, אין טעם לאחד אותה.

אברהם פורז: אני מדבר בעיקר על הסעיף שמתייחס לכלי תקשורת שהגיע לתפוצה מסויימת שאז הוא צריך להתפרק.

אברהם פורז: אני מציע שנתרכז בהצעה של חבר הכנסת יובל שטייניץ.

אברהם פורז: אני רוצה להפנות את תשומת ליבם של חברי הכנסת והאורחים למכתבו של ד"ר יחיאל לימור מאוניברסיטת תל-אביב.

יובל שטייניץ: כדאי לדון בפרקים השונים של החוק.

יובל שטייניץ: חברת הכנסת תמר גוז'נסקי ואנוכי, לאור ההמלצות בדיונים הקודמים, איחדנו את החוקים.

יובל שטייניץ: ההצעה שכוללת אלמנטים מההצעה שלי, שכבודו מתנגד להם, כלולה בפרק א'.

יובל שטייניץ: היא מכונה " הגבלת ריכוזיות בשוק העיתונות הכתובה".

יובל שטייניץ: מה שאנחנו מבקשים זה לדון בהצעה המשותפת.

אברהם פורז: לא החלטנו לאחד.

יובל שטייניץ: אנחנו מבקשים לאחד.

יובל שטייניץ: אנחנו מבקשים לדון בהצעה המשותפת בנוסח הזה.

יובל שטייניץ: ההצעה המשותפת כוללת תיקונים מסויימים שהציעו חלק מהמו"לים והממונה על ההגבלים.

יובל שטייניץ: ניתן להפריד את ההצעה לעיתונות הכתובה מההצעה על הבעלויות הצולבות.

יובל שטייניץ: ההצעות הפרטיות שלי ושל תמר לא קיימות כי איחדנו אותן בהמלצת הוועדה.

אברהם פורז: הוועדה, עם כל הכבוד, לא המליצה לכם כלום.

מיכאל קליינר: דווקא כמי שמתנגד הן להצעת החוק של יובל שטייניץ והן להצעת החוק של תמר גוז'נסקי, אני חושב שעדיף שנדבר על המהות ולא על הפרוצדורות.

מיכאל קליינר: אם שני המציעים החליטו לדון על נוסח משותף, אני מציע שנדון בזה בצורה הזאת.

אברהם פורז: ממילא יש הבדל בין בעלויות צולבות לבין מה שחבר הכנסת שטייניץ הציע.

אברהם פורז: בעלות צולבת אומרת שאם יש לך כלי תקשורת, קרי עיתון, אתה לא יכול להיות בטלוויזיה, בכבלים, בלווין.

אברהם פורז: נכון לרגע זה, חבר הכנסת שטייניץ, יש נוסח שעבר קריאה ראשונה.

אברהם פורז: זה הנוסח שעומד בפנינו.

אברהם פורז: מותר לך לשנות דברים במהלך הדיונים.

יובל שטייניץ: הנוסח שאני מציע כאן זה הנוסח שמופיע בהצעת החוק המשותפת שלי ושל חברת הכנסת גוז'נסקי.

אברהם פורז: יש פה שני חוקים שעברו בקריאה מוקדמת בנפרד ובקריאה ראשונה בנפרד.

אברהם פורז: יכולתי לקבוע לדון בכל אחד מהם ביום אחר.

אברהם פורז: במקרה קבעתי את שניהם היום.

תמר גוז'נסקי: עד עכשיו הדיונים תמיד היו יחד.

אברהם פורז: החוק של חבר הכנסת יובל שטייניץ, לפי מיטב הבנתי, לא מדבר על בעלות צולבת.

אברהם פורז: המשמעות של בעלות צולבת היא שלמי שיש עיתון אסור להיות ברדיו, בטלוויזה או בלווין.

יובל שטייניץ: הוא מדבר גם על זה.

אברהם פורז: הוא מדבר בעיקר על דינו של זה שיש לו ריכוזיות בעיתונות הכתובה.

אברהם פורז: אני חשבתי שלפני שאנחנו מאחדים צריך לראות אם יש רוב לרעיון הזה.

אברהם פורז: אם יש רוב לרעיון הזה, נאחד אותו ונקדם אותו.

תמר גוז'נסקי: בדיונים שנערכו עד עכשיו היה ברור שמדברים על חוקים שיש ביניהם קשר רב.

תמר גוז'נסקי: לא במקרה קיימנו את הדיונים ביחד.

תמר גוז'נסקי: בעקבות אותם דיונים התייעצנו עם כל הגורמים הנוגעים בדבר.

תמר גוז'נסקי: אנחנו מבקשים שתעמיד להצבעה את העיקרון של איחוד החוקים.

אברהם פורז: אם הוועדה תחליט שהיא לא רוצה את הצעת החוק של חבר הכנסת יובל שטייניץ, אין לי מה לאחד אותו.

יובל שטייניץ: זה כלול בחוק המשותף.

יובל שטייניץ: אין חוק של יובל שטייניץ.

אברהם פורז: רבותי, בלי אישור ועדת הכנסת אין איחוד.

יצחק וקנין: אני מתפלא על כל הדו-שיח שאנחנו מנהלים פה.

יצחק וקנין: התחלנו לדון בשני החוקים.

יצחק וקנין: אני מתרשם שהמגמה פה היא לתקוע את העסק.

אברהם פורז: אני רוצה להצביע.

אברהם פורז: חבר הכנסת שטייניץ, רק מה שהכנסת אישרה בקריאה ראשונה זה החוק שלך.

תמר גוז'נסקי: תראה בהגדרות בפרק א' את הצעת החוק של שטייניץ.

אברהם פורז: חבר הכנסת שטייניץ, על-מנת שלא אטען טענת נושא חדש, אני מציע שנקרא את הסעיפים כפי שהוגשו בקריאה הראשונה ותגיד מה השינויים.

אברהם פורז: אין חוק חדש.

אברהם פורז: יש חוק שעבר קריאה ראשונה ובו אתה מכניס שינויים.

יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, תמר ואני עשינו מאמצים אדירים לאחד את החוקים כדי לחסוך זמן בדיון.

יובל שטייניץ: שמענו את אנשי התקשורת ונפגשנו עם הממונה על ההגבלים.

יובל שטייניץ: היו"ר אברהם פורז חבר כנסת לא יכול אחרי קריאה ראשונה להביא חוק אחר ולהגיד שזה אותו חוק.

יובל שטייניץ: אני דן במה שעבר קריאה ראשונה.

יובל שטייניץ: זה כמעט מילה במילה.

אברהם פורז: הצעת חוק מניעת מונופולים וקרטלים בתקשורת של חברי הכנסת שטייניץ, גוז'נסקי, גילאון ואליעזר כהן.

אברהם פורז: חבר הכנסת שטייניץ, מה אתה מציע במקום מה שנאמר בהגדרה "אמצעי שליטה"?

יובל שטייניץ: "אמצעי שליטה – כמשמעותם בחוק התקשורת (הבזק והשידורים), התשמ"ב 1982-.

נעמי חזן: מה כתוב בחוק התקשורת (הבזק והשידורים)?

יובל שטייניץ: זה מה שקיבלנו ממשרד המשפטים.

יובל שטייניץ: היועצת המשפטית יכולה להגיד.

אברהם פורז: מה לגבי בעל זיכיון?

יובל שטייניץ: זה מופיע במקום אחר.

אברהם פורז: מה ההגדרה של בעל זכיון ובעל רשיון לשידורים?

אברהם פורז: אתה נשאר בהגדרה המקורית?

יובל שטייניץ: ההגדרה נמחקה.

אברהם פורז: יש שוני בהגדרת בעל עיתון?

יובל שטייניץ: במקום בעל עיתון יש הגדרה של עיתון.

יובל שטייניץ: "עיתון" – תאגיד או שותפות העוסקים בהוצאה לאור של עיתון אשר מופץ לפחות שלוש פעמים בשבוע במרבית רחבי המדינה או בהוצאה לאור של עיתון המופץ בעיקר בישראל.

יובל שטייניץ: מאחר שלא רצינו שעיתון לגבי החוק הזה יחול גם על מקומונים ועל שבועונים, הגדרנו לצורך החוק הזה עיתון שהוא רק ארצי ויומי.

אברהם בורג: תכתוב שזאת הוצאה לאור של אמצעי תקשורת כתוב.

דוידה לחמן-מסר: הרעיון היה שהוא מופץ לפחות 3 פעמים בשבוע, בעיקר בישראל, לפי בקשת מוציא לאור מסויים של עיתון מסויים ובמרבית רחבי המדינה.

אברהם פורז: חבר הכנסת שטייניץ, ההגדרה של גוף תקשורת מרכזי לא רלוונטית ואיננה נמצאת, נכון?

יובל שטייניץ: נכון.

אברהם פורז: האחזקה רלוונטית?

יובל שטייניץ: כן.

יובל שטייניץ: "החזקה" – כמשמעותה בחוק התקשורת (הבזק והשידורים), התשמ"ב 1982-.

יובל שטייניץ: "השר הממונה" – שר התעשייה והמסחר.

יובל שטייניץ: "שליטה" – כמשמעותה בחוק התקשורת (הבזק והשידורים), התשמ"ד 1982-.

יובל שטייניץ: יש עכשיו סעיף מטרה שנועד לתת לממונה על ההגבלים אפשרות לפעול בנושא של תקשורת גם על פי המטרות של טובת הציבור, לא רק על פי המטרות של טובת המסחר והתחרות.

אברהם פורז: חבר הכנסת שטייניץ, מה אתה מציע במקום סעיף 3(א) – הפרדת עיתונים - שמופיע בהצעת החוק המקורית שלך?

יובל שטייניץ: זה מופיע בסעיף 4 להצעה המשולבת.

תמר גוז'נסקי: מאחר שמדובר בהגבלת מונופולים, בחוקים שקשורים למונופולים, ברור שהדבר המתחייב הוא שהממונה על ההגבלים יהיה הממונה על הנושא הזה.

תמר גוז'נסקי: זאת הסיבה שפנינו לממונה על ההגבלים ושאלנו אותו כיצד מן הראוי לנסח את זה כדי שהוא יוכל לפעול.

תמר גוז'נסקי: החוק נוסח כך ששום דבר לא מתפרק מעצמו, אלא צריך להסמיך מישהו שיקבע מה זה מונופולים בתקשורת.

תמר גוז'נסקי: מכיוון שמונופולים זה בדרך כלל 50% פלוס, ההצעה אומרת שרשאי הממונה לקבוע שלגבי עיתונות האחוז יכול להיות נמוך יותר.

איתן כבל: איך זה היום?

תמר גוז'נסקי: זה 50% בכל העולם.

תמר גוז'נסקי: עיתון "ידיעות אחרונות" הוכרז כמנופול על ידי הממונה על ההגבלים בלי קשר לחוק הזה.

תמר גוז'נסקי: החוק אומר, שמאחר ששוק התקשורת איננו ככל שאר השווקים, הממונה, כפי שמוצע פה בחוק, יוכל להחליט.

תמר גוז'נסקי: הוא גם יקבל סמכות במקרה שמונפול חורג מאותו סכום גג או תקרה של שליטה בשוק התפוצה.

תמר גוז'נסקי: סעיף 4 מדבר על כך שבשוק התקשורת מונופול יהיה למטה מ50-% אם מצא לנכון הממונה על ההגבלים.

יובל שטייניץ: הכרזת מונופולין בשוק העיתונות הכתובה 4.

יובל שטייניץ: בחוק ההגבלים העסקיים התשמ"ח – 1988 אחרי סעיף 26(ג) יבוא: "(ג1) הממונה רשא ילקבוע כי לגבי נכסים מסויימים או שירות מסויים בתחומי התקשורת ובכלל זה העתונות הכתובה, יראו כמונופולין ריכוז בשיעור נמוך ממחצית, אם ראה כי למי שבידיו ריכוז כאמור, יש השפעה מהותית בשוק או בשווקים לגבי אותם נכסים או אותם שירותיןם.

יובל שטייניץ: מבלי לגרוע מכלליות האמור, חזקה כי אדם הוא בעל השפעה מהותית בתאגיד אם בידו ריכוז בשיעור של 40% או יותר בשוק לגבי אותם נכסים או אותם שירותים או שהוא בעל השיעור הגבוה ביותר של ריכוז כאמור, בשוק.

יובל שטייניץ: " הסדרת פעולות מונופולין בשוק העיתונות הכתובה.

יובל שטייניץ: 5.

יובל שטייניץ: בחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח – 1988 בסעיף 2(ב) אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) תיאום מערכתי או מינהלי בין כל אחד מהמנהלים, העורך או עורכי המשנה של עיתון אחד ומי מבעלי השליטה בו לבין כל אחד מהמנהלים, העורך או עורכי המשנה של עיתון אחר, או מי מבעלי השליטה בו.

יובל שטייניץ: (6) מתן שירותים על ידי עיתון לעיתון אחר מכל סוג ובכלל זה שירותי שיווק, הפצה, הלוואה או תמיכה, בתמורה ושלא בתמורה, ולמעט פרסומת ושירותי דפוס הנעשים בתמורה מלאה.

יובל שטייניץ: " 6.

יובל שטייניץ: בבואו לפעול מכוח סעיפים 29א, 30 ו-31 לחוק ההגבלים העסקיים, יתחשב הממונה על ההגבלים העסקיים בצורך לקדם את האינטרס הציבורי בשמירה על תעשיית עיתונות עצמאית, תחרותית, מגוונת ופלורליסטית.

אברהם פורז: היועצת המשפטית מעירה שהוראת השוליים לא מתאימה.

אתי בנדלר: למיטב הבנתי, סעיף 2 בחוק ההגבלים שאותו אתה רוצה לתקן, לא דן בכלל במונופולין אלא בהסדרים כובלים.

יובל שטייניץ: מקובל עלי.

יובל שטייניץ: אפשר למחוק את המילה "מונופולין" ולהשאיר "הסדרת פעולות בשוק העיתונות הכתובה".

אתי בנדלר: המשמעות של התיקונים איננה מוסברת כאן.

יובל שטייניץ: נשמח להבהיר.

יובל שטייניץ: 7.

יובל שטייניץ: בנוסף לאמור בסעיף 31 לחוק ההגבלים העסקיים, נוכח הממונה, כי בעל מונופולין בתחום התקשורת, הוא תאגיד השולט בעיתון או בעיתונים ששיעור המכירה הממוצעת של העיתון או העיתונים הוא מחצית מכלל מכירות העיתונים בשפה העברית, ייתן הממונה הוראות לתאגיד להפריד את המונופולין; הפרדת המונופולין תהיה בדרך האמורה בסעיף 31(ב) לחוק ההגבלים העסקיים, והוראות סעיף 35 לחוק ההגבלים העסקיים יחולו לעניין זה, ובלבד שבסעיפים האמורים, במקום "בית הדין" יראו כאילו נכתב "הממונה".

יובל שטייניץ: ראה הממונה כי טעמים מיוחדים מצידיקים, זאת, ובהתחשב בסעיף המטרה שלעיל, רשאי הוא להורות כי הפרדת המונופולין תעוכב למשך שנים-עשר חודשים.

אברהם פורז: האם כשאתה כותב "ייתן הממונה הוראות לתאגיד להפריד", אין שיקול דעת לממונה?

יובל שטייניץ: נכון.

אברהם פורז: אולי תסביר לכל החברים מה פירוש הפרדת המונופולין בדרך האמורה בסעיף 31(ב).

יובל שטייניץ: המטרה של הסעיף הזה היא להגביל את השליטה בשוק העיתונות הכתובה היומית לעד 50% מהשוק על ידי עיתון אחד או מו"ל אחד או תאגיד אחד.

יובל שטייניץ: לפי הבדיקות שערכנו, בכל העולם הדמוקרטי המערבי אין מדינה שבה יש עיתון יומי שעובר את ה30% מסך כל התפוצה של העיתונים היומיים באותה מדינה, בלי קשר לשאלה אם זה עיתונים כלכליים, פוליטיים, כלליים, באיזור כזה או באיזור אחר.

יובל שטייניץ: מצד אחד לא רצינו ללכת להגבלה כל כך דרסטית, ומצד שני לא רצינו לאפשר מצב שבו עיתון אחד יכול להשתלט על שוק העיתונות הכתובה על ידי מיזוגים, קנייה, הלוואות או על ידי חיסול היריבים.

יובל שטייניץ: זאת הסיבה שהחלטנו שנעלה את הרף ל 50%, שזה מקסימום השליטה שעיתון אחד יכול להשיג בשוק העיתונות הכתובה.

יובל שטייניץ: מה עושים אם יש עליה מעבר לרף הזה?

יובל שטייניץ: לא אומרים לעיתון כזה להתפצל, אלא נותנים לו תקופת זמן שבה הוא יכול לרדת בכמה אחוזים מתחת ל50%.

יובל שטייניץ: נודע לנו במגעינו השונים שיש עליה בכמה אחוזים מעבר ל50% לעיתון "ידיעות אחרונות".

יובל שטייניץ: אין שום כוונה לפרק עיתון או לפגוע כלכלית במישהו.

יובל שטייניץ: אני לא רוצה שיהיה מצב שהוא לא רק אנומליה בכל הדמוקרטיות המערביות בעולם אלא הוא גם מסוכן לדמוקרטיה ולחברה, שבו מישהו משתלט על 60,70 או 80 אחוז משוק העיתונות הכתובה.

יובל שטייניץ: לא רק פגיעה בתחרות עסקית מטרידה אותי, אלא גם פגיעה בדמוקרטיה.

יובל שטייניץ: תקשורת טובה חייבת שיהיו בה יריבים שנאבקים זה בזה.

אברהם פורז: עמדתו של חבר הכנסת שטייניץ אומרת שכשעיתון מגיע לתפוצה מסויימת הוא יפורק.

יובל שטייניץ: המטרה כאן היא לתת הגבלת גודל של 50%, בשעה שלכל היריבים נשאר להתחלק ב50%- הנותרים.

יובל שטייניץ: זאת הגבלה שהיא לא רק נדיבה, אלא היא עדיין מאפשרת מצב קיצוני שחורג מכל מה שקיים בכל דמוקרטיה אחרת.

יובל שטייניץ: השאלה היא איך מגבילים.

יובל שטייניץ: המטרה לא לפרק בפועל שום גורם.

יובל שטייניץ: המטרה היא שאף אחד לא יעבור את ה50%.

יובל שטייניץ: איך עושים את זה?

יובל שטייניץ: עיתון יכול להפסיק לתקופה מסויימת מבצעים של מנויים חצי חינם, מה שיגרום לו לרדת בתפוצה שלו.

יובל שטייניץ: עיתון יכול לא להכריח את הסוחרים לשים עיתונים אחרים במדפים מתחת אלא מעל.

יובל שטייניץ: בשיטות האלה עיתון יורד בתפוצה שלו.

יובל שטייניץ: ואם זה לא יעזור?

יובל שטייניץ: בארצות הברית אין עיתון שמתקרב ל5% תפוצה.

יובל שטייניץ: בארצות הברית היתה בעיה עם הטלוויזיה.

יובל שטייניץ: קבע המחוקק האמריקני שאסור לרשת "פוקס" לחבר בכבלים או בלווין יותר מ35% בתי אב.

יובל שטייניץ: עכשיו ערערו על זה בבית המשפט העליון וקבעו שהסף צריך להיות 50%.

יובל שטייניץ: מה אם 60% או 80% מבתי האב בארצות הברית רוצים לראות "פוקס"?

יובל שטייניץ: בארצות הברית, שהיא מולדת הקפיטליזם והתחרות החופשית, קבעו שגם אם כל אזרחי ארצות הברית רוצים, לא יתכן שתחנת טלוויזיה אחת תשלט על 80 או 90 אחוז מהשוק.

יובל שטייניץ: יש קבוצת משפחה אחת שמשתלטת על רוב מוחלט של שוק העיתונות הכתובה בעברית, ברוסית.

יובל שטייניץ: היא לא רק שולטת בעיתון, אלא יש לה גם קשרים עם משפחות אחרות בעיתונים אחרים יומיים ובכלי תקשורת אחרים.

יובל שטייניץ: אנחנו לא באים לפגוע בזכותו של מישהו להפוך למיליונר או למיליארדר, אנחנו רק באים להגביל את זכותו להשתלט על כל שוק התקשורת.

יובל שטייניץ: מצידי שיקנה עסקים אחרים.

אברהם פורז: אדוני הממונה, יש בחקיקה הסדרים של פירוק מונופול בלי בית דין, בלי שיקול דעת?

אברהם פורז: איך זה עובד?

דרור שטרום: המנגנון שקבוע בחוק לגבי פירוק ופיצול הוא מנגנון מאוד מצומצם.

דרור שטרום: כשישבתי עם חברי הכנסת שטייניץ וגוז'נסקי הצעתי להם, ואני עדיין מציע להם, לרדת מסעיף 7.

דרור שטרום: הסעיף שמדבר בחוק על פיצול, מותנה במספר רב של תנאים שהופכים אותו כמעט לבלתי אפשרי.

דרור שטרום: זה לא מקרה שאנחנו נמצאים למעלה מ40- שנה אחרי חקיקת חוק ההגבלים העסקיים ולא היה מקרה אחד שבו פיצלו.

דרור שטרום: התנאי היחידי לפיצול הוא כשמדובר במונופול שאי אפשר להסדיר את הדברים הרעים שהוא עלול לעולל בדרכים אחרות לפי החוק.

דרור שטרום: כולנו יודעים שסעיף הפיצול הזה מיועד לפגוע באישיות ספציפית.

דרור שטרום: אנחנו מול "ידיעות אחרונות" היינו בבית הדין להגבלים עסקיים.

דרור שטרום: חלק מהפרקטיקות שהוא עשה מנענו.

דרור שטרום: לגבי פרקטיקה אחת שאנחנו חשבנו שהיא רעה, בית הדין סבר אחרת מאיתנו.

תמר גוז'נסקי: מתי הוא הוכרז כמונופול?

דרור שטרום: "ידיעות אחרונות" הוכרז לראשונה כמונופול שנה אחרי כינונה של הרשות ב1995-.

דרור שטרום: הוא הוכרז שוב כמונופול ב1999-, משום שרצינו לבחון מה קורה בשוק.

דרור שטרום: ב1996- היינו בבית הדין במאבק משפטי שנמשך שנים מספר.

דרור שטרום: אחד הדברים שניהלנו עליו מאבק היה מתן הנחות לקיוסקים על כך שישמרו את נתח השוק של "ידיעות אחרונות.

דרור שטרום: זה דבר שעלול היה להשפיע על נתח השוק של "מעריב".

מרדכי קרמניצר: אנחנו עומדים לקיים בנשיאות המועצה דיון על ההצעה הזאת.

מרדכי קרמניצר: הדברים שאני אומר עכשיו הם דברים שנאמרים על דעתי.

מרדכי קרמניצר: כשהשר שטרית נכנס לתפקידו, ביקשתי ממנו שהממשלה לא תגבש מדיניות ולא תקבל החלטות בנושא תקשורת לפני שהיא שומעת את מועצת העיתונות.

מרדכי קרמניצר: למרות שנאמר לי שההצעה הזאת מקובלת, הדבר הזה בפועל לא מקויים.

מרדכי קרמניצר: אני מוצא את ההזדמנות הזאת כדי להעיר את זה, משום שאני חושב שזה דבר שכן צריך לקיים אותו.

מרדכי קרמניצר: הממונה, לדעתי, לא יכול להיות גורם שיכול להחליט החלטות בתחום שאנחנו עוסקים בו.

מרדכי קרמניצר: זה לא נאמר ברמה אישית, אלא ברמה מוסדית מובהקת.

מרדכי קרמניצר: אני חושב שלא מתקבל על הדעת שעובד ציבור יקבל כוח כזה מול התקשורת.

מרדכי קרמניצר: זה פשוט דבר שבמדינה דמוקרטית, שחופש העיתונות חשוב בה, הוא לא סביר.

מרדכי קרמניצר: כל הסמכויות שניתנות לממונה או לשר צריכות להיות סמכויות שמותנות באישור של בית הדין להגבלים עסקיים, בהרכב של שלושה שופטים.

מרדכי קרמניצר: העיקרון שיש בהצעה, שמאפשר להכריז על מונופול ברמה של מתחת ל50%, הוא דבר נכון בגלל הכוח המיוחד וההשפעה המיוחדת שיש לתקשורת.

מרדכי קרמניצר: אני תומך גם בחזקה של ה40%- בסעיף 4.

מרדכי קרמניצר: יש לי הערה לגבי סעיף 5.

מרדכי קרמניצר: כותרת השוליים שלחלוטין לא מתאימה לסעיף זה לא דבר מקרי.

מרדכי קרמניצר: בכותרת השוליים מדובר על הסדרת פעולות מונופולין בשוק העיתונות הכתובה.

מרדכי קרמניצר: בסעיף עצמו אין שום קשר למונופולין, מדובר במטריה של הסדר כובל שחל על כל עיתון.

מרדכי קרמניצר: זה מעורר בעיה.

מרדכי קרמניצר: אני בכלל לא בטוח שיש הצדקה טובה לקבוע כהסדר כובל פעולות תיאום או פעולות של שיתוף פעולה כלכלי בין גורמים בתקשורת, בלי כל קשר לגודל הגורם הזה.

מרדכי קרמניצר: שני עיתונים קטנים שלצורכי שרידות מתאמים ביניהם בנושא שיווק, צריכים להתחיל את כל הסיפור הזה של ההסדר הכובל?

מרדכי קרמניצר: זה נראה לי הסדר שבהיקף שבו הוא נמצא פה זה דבר שרק יקשה.

מרדכי קרמניצר: זה לא שהעיתונים היום מלבלבים ומשגשגים.

מרדכי קרמניצר: כל מי שחופש העיתונות יקר לו, צריך לדאוג שהעיתונות תוכל להתקיים מתוך ביטחון כלכלי.

מרדכי קרמניצר: אני לא רוצה לראות את העיתונים מחזרים על הפתחים של הרשויות כדי לעשות פעולות שהם זקוקים לעשות אותן כדי לשגשג ולהתקיים באופן כלכלי.

מרדכי קרמניצר: אנחנו בוודאי לא רוצים שעיתונים יסכמו ביניהם לא לפרסם משהו.

תמר גוז'נסקי: היתה כבר איזו פגישה לילית.

מרדכי קרמניצר: ודאי שאנחנו לא רוצים בזה.

מרדכי קרמניצר: אני מתייצב בשורה הראשונה עם אלה שלא רוצים בזה.

מרדכי קרמניצר: אני לא בטוח שנכון לאסור כל תיאום מערכתי.

מרדכי קרמניצר: היום אני הולך לישיבה במועצת העיתונות, שבה ננסה לעשות תיאום מערכתי בין אמצעי התקשורת השונים כדי שסיקור הפיגועים לא יהיה ברמת ההבלטה וההסטריה שהוא קיים היום.

מרדכי קרמניצר: אני אשאף לשכנע את העיתונים ולהגיע לתיאום בעניין של גודל התמונות.

מרדכי קרמניצר: צה"ל מרשה לתקשורת לצרף נציג אחד לאיזו שהיא פעולה צבאית.

מרדכי קרמניצר: איך הנציג הזה ייקבע?

מרדכי קרמניצר: הם ילכו לממונה על ההסדרים הכובלים ויקבלו ממנו אישור?

מרדכי קרמניצר: יש עוד דוגמאות שבהן נדרש תיאום מערכתי לגיטימי שאפשר לסמן ולראות אותו.

מרדכי קרמניצר: אני בעניינים הלגיטימיים לא רואה שום סיבה להכביד על העיתונים.

יובל שטייניץ: אני אני מוציא, למשל, הודעה לתקשורת, אז היא יוצאת לכל העיתונים.

יובל שטייניץ: לא התכוונו להגיד שזה תיאום מערכתי.

יובל שטייניץ: הכוונה של ההצעה היא לא כנגד תיאום דרך דובר הממשלה, דרך דובר של ח"כ.

יובל שטייניץ: אם מועצת העיתונות, או כל גוף אחר ממליצים לעיתונות לקבל קו כזה או אחר לגבי סיקור הפיגועים, זה לא תיאום.

יובל שטייניץ: למה קוראים תיאום?

יובל שטייניץ: כשיושבים שלושת בעלי העיתונים או עורכי העיתונים ומחליטים ביניהם על כל מיני תיאומים.

יובל שטייניץ: לפעמים הם גם עושים את זה במסתרים, בפגישות ליליות.

יובל שטייניץ: מועצת העיתונות לא תעשה דברים במחשכים.

יובל שטייניץ: הכוונה של החוק היא לא למנוע ממך או ממני להגיד לעיתונות מה דעתי, אלא לאסור על שלושת עורכי העיתונים או המו"לים הגדולים להחליט ביניהם על קו כזה או אחר, בלי שיודעים על זה.

יובל שטייניץ: האם תתמוך שזה יחול רק על העיתונים הגדולים?

אברהם בורג: אני רוצה להבין, פרופ' קרמניצר, מה שאתה אומר.

אברהם בורג: בנושא ההגבלים אמרת לא לתת את הכוח ליחיד, אלא להעביר את שיקול הדעת לבית הדין.

אברהם בורג: אתה אומר שזה תהליך נכון במובן זה שיש שיקול דעת יותר רחב מאשר הכרעה של יחיד.

אברהם בורג: הנושא השני זה תיאום כלכלי, במובן שלא להביא למצב של קריסה כלכלית של עיתונים מסויימים.

אברהם בורג: לא איכפת לי כרגע אם ל"ידיעות" יש קשיים או ל"הארץ" יש קשיים.

אברהם בורג: אתה אומר שתיאום כלכלי שלא פוגע בתוכן התקשורתי שלשמו נועד כלי התקשורת הוא בסדר.

אברהם בורג: נשאר הנושא של הטיפול המערכתי.

אברהם בורג: בשביל מה קיים כלי תקשורת?

אברהם בורג: להביע דיעה, להפיץ אינפורמציה וכו'.

אברהם בורג: יש דברים שרמזת עליהם אבל לא הגעת עד הסוף איתם לגבי מה לגיטימי בעינך ומה לא.

אברהם בורג: האם אתה יכול לעשות את האבחנה הזאת, כדי שאת האבחנה נוכל לשקף בהתנסחות?

זאב בוים: דיברת, פרופ' קרמניצר, על תיאום מערכתי לגיטימי ונתת דוגמאות לזה.

זאב בוים: איפה יש תיאום לא לגיטימי בעינך, ומהו אותו תיאום לא לגיטימי?

מרדכי קרמניצר: יכולים להיות מצבים שגם תיאום כלכלי עשוי להיות בעייתי.

מרדכי קרמניצר: החוק שמנוסח כרגע רחב מידי.

מרדכי קרמניצר: צריך למצוא דרך.

מרדכי קרמניצר: .

תמר גוז'נסקי: אם נצמצם, אז יש הגיון?

תמר גוז'נסקי: מה דעתך שהכללים האלה יחולו רק על מונופולין?

אברהם פורז: חברת הכנסת גוז'נסקי, לא צריך חוק חדש בשביל זה, ממילא יש את זה היום.

מרדכי קרמניצר: אני לא יכול להציע ברגע זה נוסח אלטרנטיבי כי זה לא יהיה רציני.

מרדכי קרמניצר: אני יכול להצביע על הבעיות.

מרדכי קרמניצר: לגבי התיאום המערכתי אני יכול להגיד מה העיקרון.

מרדכי קרמניצר: אם אנחנו מוצאים תיאום מערכתי שעלול לגרום לזה שמידע שאמור להגיע לציבור לא מגיע לציבור, או מגיע לציבור לא באופן מלא, את זה צריך למנוע.

מרדכי קרמניצר: נניח שמגיעה לעורך עיתון ידיעה מאוד סנסציונית, שיש בה מימד משמעותי מאוד של פגיעה בפרטיות, והשאלה האם לפרסם את זה או לא היא שאלה לא פשוטה מבחינת איזון אינטרסים.

מרדכי קרמניצר: נניח שהעורך מחליט לא לפרסם את זה.

מרדכי קרמניצר: ממה הוא חושש?

מרדכי קרמניצר: הוא חושש שהיריב שלו יפרסם את זה.

מרדכי קרמניצר: כתוצאה מזה שהוא חושש, הוא יפרסם.

מרדכי קרמניצר: לא הייתי רואה שום נזק אילו הוא היה מרים טלפון לעורך האחר והיה אומר "בוא נחליט יחד איך אנחנו מטפלים בזה".

מרדכי קרמניצר: זה תיאום מערכתי שלא הייתי שולל.

מרדכי קרמניצר: האינטרס הציבורי הוא לא רק בשמירה על תעשיית עיתונות עצמאית, תחרותית, מגוונת ופלורליסטית, אלא על שמירה על תעשייה שפועלת לפי כללי האתיקה.

מרדכי קרמניצר: אני לא מכיר הגדרה שמשקפת את האינטרס הציבורי על כל משמעויותיו שלא תכלול את הנושא הזה.

מרדכי קרמניצר: אני בטוח שכל מי שהאינטרס הציבורי לנגד עיניו, צריך להיות מעוניין בדבר הזה.

מרדכי קרמניצר: מה יש היום בחוק של המונופולין?

מרדכי קרמניצר: יש הסדרה, שהמימד העיקרי שלה הוא כלכלי.

מרדכי קרמניצר: זה רוח החוק.

מרדכי קרמניצר: מנסים כאן למשוך את החוק של ההגבלים העסקיים לכיוון חברתי, לכיוון שהוא הרבה יותר מורכב וקשה.

מרדכי קרמניצר: איפה יש אינטרס ציבורי חיוני בעיני?

מרדכי קרמניצר: חיוני בעיני שמו"ל של עיתון שהוא מונופוליסטי לא יוכל להעיף את העורך שלו.

מרדכי קרמניצר: כששואלים אותו למה, הוא אומר "אני לא חייב לכם תשובה".

מרדכי קרמניצר: לא יכול להיות דבר כזה.

אברהם פורז: יש פתרון חקיקתי לזה.

אברהם פורז: האם אנחנו יכולים לומר שבעל עיתון לא יפטר את העורך, אלא אם הוא קיבל הסכמה?

יובל שטייניץ: זה חוק אחר.

אברהם פורז: השאלה היא אם ראוי לכתוב את זה בחוק.

מרדכי קרמניצר: אני לא יודע לענות כרגע על השאלה מה כותבים בחוק.

מרדכי קרמניצר: אם אתם שואלים אותי איפה האינטרס הציבורי נפגע על ידי המונופול, זה סוג הדברים.

מרדכי קרמניצר: לא בא בחשבון שכנסת ישראל תשב כבית דין שמחליט על אמצעי תקשורת.

מרדכי קרמניצר: זה התרגיל שמזמינים אתכם להצטרף אליו.

מרדכי קרמניצר: לא יתכן שכנסת ישראל תחליט ש"ידיעות אחרונות" זה אמצעי תקשורת שפוגע בציבור וצריך להפעיל עליו סנקציות.

מרדכי קרמניצר: בסעיף 7 זה כתוב.

מרדכי קרמניצר: מה אומר חוק ההגבלים העסקיים?

מרדכי קרמניצר: הוא קובע איך מטפלים במונופול.

מרדכי קרמניצר: בסעיף 31 לחוק ההגבלים העסקיים כתוב: "ראה בית הדין, על פי פנייה של הממונה, כי כתוצאה מקיומו של מונופולין נפגע הציבור באופן משמעותי באחד מן הדברים המנויים בסעיף 30, וכי לא ניתן באופן יעיל למנוע את הפגיעה על ידי הסדרת פעולות המונופולין אלא רק בהפרדת המונופולין לשני תאגידים, רשאי הוא לצוות על ההפרדה.

מרדכי קרמניצר: " מה מציע חבר הכנסת שטייניץ לגבי "ידיעות אחרונות"?

מרדכי קרמניצר: להחליף את כל הגורמים האלה שאמורים להפעיל שיקולים עניינים ובדוקים.

מרדכי קרמניצר: חברי הכנסת ישבו ויחליטו ש"ידיעות אחרונות" פוגע בציבור כיוון שהוא כתב כמה מאמרים על אחדים מהם שוודאי לא היו לרוחם.

מרדכי קרמניצר: אתם עכשיו תהיו בית הדין ותחליטו על כלל שמפרק את "ידיעות אחרונות".

מרדכי קרמניצר: זאת, רבותי, שערוריה מהמדרגה הכי עליונה.

מרדכי קרמניצר: אני לא מעלה בדעתי שיש איזה שהוא חבר כנסת שיכול לתמוך בדבר הזה.

אחמד טיבי: אחד האלמנטים החשובים בהצעת החוק זה עניין התיאום בין העיתונים, במיוחד נגד הפגישות בלילה.

אחמד טיבי: אני רוצה לשאול על פגישת ועדת העורכים.

אחמד טיבי: לפעמים ועדת העורכים נפגשת בלילה.

אחמד טיבי: כולם מקבלים את העובדה שיש תיאום של ועדת העורכים.

אחמד טיבי: זה תיאום לגיטימי.

ירון אזרחי: מקובלים עלי רוב דבריו של חברי ועמיתי נשיא מועצת העיתונות.

ירון אזרחי: לא הייתי רוצה לראות אנשי פוליטיקה או אנשי מינהל ציבורי מפרקים עיתון.

ירון אזרחי: אני מעודד מכך שמספר חברי כנסת איבדו את הפחד לנסות להגביל מונופולין בעיתונות.

ירון אזרחי: במשך 10 שנים שאני נמצא בתחום הזה של התבוננות ומחקר והתדיינות, לא היתה תופעה כזאת.

ירון אזרחי: חברי כנסת אמרו לי אחד אחרי השני שהם לא יעיזו לגעת בנושא הזה.

ירון אזרחי: אני מעודד מהרוח הזאת להגביל את הריכוזיות, לכן אני תומך בסעיף 5.

ירון אזרחי: גם אני מתנגד לסעיף 7, כי אני דואג ממצב שבו פוליטיקאים יוכלו לפרק עיתון בישראל.

ירון אזרחי: בתנאי הארץ זאת בעיה.

ירון אזרחי: אם תמצא דרך אחרת להגביל ריכוזיות בעיתונות הכתובה בקנה מידה כזה, היא תצטרך להיות בדוקה לפרטיה.

יובל שטייניץ: אני מוכן לקבל את הצעתו של פרופ' קרמניצר, שזה יהיה בית הדין ושישאר שיקול דעת לממונה.

ירון אזרחי: בצדק עשית את האבחנה בין נושא הבעלות הצולבת לנושא הריכוזיות בעיתונות הכתובה.

ירון אזרחי: אני מקווה שגם בנושא של בעלות צולבת נוכל להתקדם.

ירון אזרחי: מועצת העיתונות יכולה להשיג את אותו אפקט על ידי זה שהיא תדבר עם כל מו"ל ועם כל עורך.

ירון אזרחי: היא זאת שתמליץ או תקבע נורמות מסויימות שקשורות באתיקה או באי הסתרת אינפורמציה חיונית מהציבור.

ירון אזרחי: יש, רבותי, תקדימים על כך שתיאום או תלות כלכלית בין עיתונים בישראל הביא לנסיון מצד מו"לים ועורכים למנוע מהציבור ידיעות חשובות.

ירון אזרחי: מחקר בתחום התנהגות קרטליסטית אומר שתיאום לא צריך להיות מבוסס על פגישות, הוא יכול להיות מבוסס על מה שקוראים סיגנלים.

ירון אזרחי: אני תומך בסעיף שימנע תיאום, בעיקר את הקשר בין תיאום כלכלי לתיאום בתחומי התוכן.

ירון אזרחי: יש בארץ תופעה של תיאום בתחומי התוכן.

ירון אזרחי: יש נסיונות, שלשמחתי במקרים מסויימים כשלו ובמקרים אחרים לא כשלו.

ירון אזרחי: אנחנו סבורים שהנושא של התיאום הוא נושא ראוי.

ירון אזרחי: אם יש מקום לנסח אותו בצורה יותר מעודנת.

ירון אזרחי: .

עזגד שטרן: מר קרמניצר הפנה אותכם לעיון בחוק ההגבלים העסקיים.

עזגד שטרן: אין סמכות אחת שמבקשים להוסיף שלא קיימת היום בחוק ההגבלים העסקיים.

תמר גוז'נסקי: אז למה אתה נגד?

עזגד שטרן: גם הסמכות של לפרק מונופול קיימת.

עזגד שטרן: הסמכות הזאת ניתנת רק אחרי שהממונה פונה לבית הדין.

עזגד שטרן: בית הדין צריך לשקול את הדבר הזה.

עזגד שטרן: אפילו הסמכות לקבוע שמונופול הוא פחות מ50%- מצויה בחוק.

עזגד שטרן: הדברים קיימים.

עזגד שטרן: יש לחוק הזה רק מטרה אחת, שהשיקול דעת שמצוי בחוק ושמסור לגופים שהם ראויים במדינה מתוקנת - יבוטל.

עזגד שטרן: ההצעה הזאת כמו שהיא היא החלטה שאומרת לפרק את "ידיעות אחרונות" ל"ידיעות" ו"אחרונות".

עזגד שטרן: זה כל מה שיש פה.

יואב יצחק: בסעיף ההגדרות יש פרט שחסר, והוא עיתון מגוון.

יואב יצחק: החוק המשולב כולל סעיפים שנוגדים אחד את השני.

יואב יצחק: מצד אחד יש כוונה מאוד ברורה להצר את צעדיו של מונופול, ומצד שני שמים כבלים על עיתונים קטנים יחסית בכך שמונעים מהם שיתוף פעולה.

יואב יצחק: לא צריך לפצל את "ידיעות אחרונות" וגם לא צריך להעניש אותו על כך שהוא גדל.

יואב יצחק: צריך להצר את צעדיו.

יואב יצחק: אני חושב שצריך להקטין את שיעור האחזקות מ40 ל30 אחוזים ומ50 ל40 אחוזים.

יואב יצחק: יושב פה נשיא מועצת העיתונות שמבקש לתת למועצה קרדיט שהיא תנהל את ענייני העיתונות.

יואב יצחק: הקרדיט שאנחנו נותנים למועצת העיתונות שואף לאפס, וזאת בגלל הרקורד הלא מוצלח של מועצת העיתונות.

יואב יצחק: מועצת העיתונות, למשל, קבעה שהעיתונים הגדולים יפרסמו את ההחזקות שלהם ואת האינטרסים שלהם בעיתונות.

יואב יצחק: "ידיעות אחרונות" משום מה עד היום לא פירסם את זה.

תמר גוז'נסקי: "ידיעות אחרונות" גם לא פירסם את פרטי החוק.

יובל שטייניץ: ואת זה שהחוק עבר בטרומית ובקריאה ראשונה.

יובל שטייניץ: העלימו את זה מהציבור במשך שנתיים.

תמר גוז'נסקי: למה עיתון "הארץ" יכול לפרסם?

יואב יצחק: אני חושב שצריך להחיל על מונופול איזה שהם כללי התנהגות.

יואב יצחק: על מונופול צריך שיהיה נציב קבילות, שהציבור יוכל לפנות.

מיכאל קליינר: למה לא על "מעריב"?

יואב יצחק: כי "מעריב" הוא לא מונופול.

יהודית נאות: גם עיתון קטן יכול להיות פוגעני.

יואב יצחק: אבל לא כמו מונופול.

יואב יצחק: למונופול יש עוצמות אחרות.

יואב יצחק: צריך להגן על הציבור מפניו.

יואב יצחק: צריך לתת לציבור את היכולת לקבל איזו שהיא תרופה מפני הפגיעה של מונפול.

יואב יצחק: יש לקבוצת שוקן ולקבוצת "ידיעות אחרונות" יועץ משפטי בשם מיבי מוזר, שנותן להן ייעוץ משותף.

יואב יצחק: צריך לאסור על מונופול או על נותני שירותים למונופול לתת את אותו שירות גם לגורם אחר.

יואב יצחק: הכוח של יועץ משפטי הוא לפעמים יותר גדול מאשר של עורך, כי את הדברים הכי רגישים והכי עדינים מגישים ליועץ המשפטי של העיתון שיחווה את דעתו עליהם.

יואב יצחק: הוא כמעט הפוסק האחרון לגבי השאלה אם זה יפורסם או לא.

יואב יצחק: יכול להיות תחקיר מסויים או מידע פרובוקטיבי שעו"ד אחד יסכל את פירסומם.

יואב יצחק: אומנם בשנים האחרונות חלק מהייעוץ עובר לגורמים אחרים, אבל אני חושב שצריך לחתוך את העניין בצורה ברורה.

יואב יצחק: על עיתון שהוא מונופול צריך להחיל כללי גילוי יותר מחמירים.

יואב יצחק: בעיני דברים יותר מחמירים הם דברים מינימאליסטיים, כמו מי הבנקאים שלו, מי עושה את העסקים שלו.

יואב יצחק: צריך ליצוק את התוכן הזה לחובת הגילוי .

משה רונן: אם יתקבל החוק המוצע, בעל עיתון גדול שרוצה להקטין את התפוצה שלו יעלה את המחיר כדי שהתפוצה תצטמצם ורווחיו לא ייפגעו.

משה רונן: זאת תוצאה ישירה של החוק הזה.

משה רונן: בעל עיתון כזה לא ירצה לפצל את עיתונו, הוא ירצה להקטין את התפוצה.

משה רונן: הדרך הבדוקה ביותר היא לנקוב במחיר יותר גבוה כדי שהתפוצה תרד.

משה רונן: הצעת החוק תגרום לעיתונאים לאבד את משרותיהם.

משה רונן: ההצעה הנכונה, להבדיל מההצעה שמונחת על שולחן הכנסת היום, היא לקבל את המלצות ועדת צדוק שהונחו על שולחן הכנסת לפני כמה שנים.

משה רונן: ההמלצות האלה תמנענה את כל החוליים שהמציעים מדברים עליהם, בלי הסכנות של ההצעה הנוכחית.

עמוס שוקן: רציתי להביע את ההתנגדות שלי לסעיף 4 בהצעה המתוקנת, שמאפשרת לממונה על ההגבלים העסקיים להגדיר מישהו שיש לו תפוצה נמוכה יותר מ50% כמנופול.

עמוס שוקן: אני רואה בזה פתח לקביעת "מעריב" כמונפול ו"הארץ" כמונפול.

עמוס שוקן: בדיון בחוק אחר אמרתי ש"הארץ" הוא גורם קטן בשוק העיתונות.

עמוס שוקן: ישב פה בני היינהורן ואמר "אין אחד בחדר שלא קורא את "הארץ".

עמוס שוקן: אל תגיד לנו ש"הארץ" הוא עיתון קטן וחלש.

עמוס שוקן: " דברים כאלה אמר לי באיזו שיחה בתוכנית רדיו חבר הכנסת שטייניץ.

עמוס שוקן: התחלתי לעבוד בעיתונות לפני שרובכם נולדתם – ב10 בנובמבר 1965.

עמוס שוקן: כשהתחלתי לעבוד ב"הארץ" אחרי שהשתחררתי מהצבא, חוץ מ"ידיעות אחרונות" היה "מעריב".

עמוס שוקן: ל"הארץ" היו אז יותר שטחי פירסום מאשר לכל עיתון אחר, אם כי ההכנסות של "מעריב" היו יותר גבוהות כי המחירים שלו היו יותר גבוהים בגלל התפוצה.

עמוס שוקן: "ידיעות אחרונות" היה עיתון שלישי.

עמוס שוקן: "מעריב" שלט בצורה מאוד ברורה ובולטת.

עמוס שוקן: מתחת לכותרת של "מעריב" היה כתוב "העיתון הנפוץ ביותר במדינה".

עמוס שוקן: רצינו למצוא תחום אחד שנוכל לשתף פעולה עם "ידיעות אחרונות" והקמנו את מה שנקרא "הלוח הכפול".

עמוס שוקן: "מעריב" היה מוביל בפירסום מודעות לוח של מכירת דירות, מכוניות, הצעות עבודה.

עמוס שוקן: בגלל שלא הצלחנו להתמודד עם העוצמה של "מעריב" בתחום הזה, עשינו מעשה, שלפי החוק הזה הוא אסור או שהוא פגיעה בציבור, והוא הקמת לוח משותף.

עמוס שוקן: השותפות הזאת בינינו ל"ידיעות" נמשכה 14 שנה, כאשר בסופו של דבר הלוח הזה הפך להיות מאוד חזק והלוח המוביל.

עמוס שוקן: אליעזר ז'ורבי, שהיה אז הבעלים של "דחף", אמר לי "ידיעות גדל כי שמתם על האש שלו את הצילינדר.

עמוס שוקן: " אני לא הסכמתי לזה.

עמוס שוקן: "ידיעות אחרונות" צמח כי "הארץ" היה מה שהיה, "מעריב" ניסה להיות דומה ל"הארץ ו"ידיעות אחרונות" היה עיתון שהתאים לקהל מאוד גדול, בעיקר לבני עדות המזרח.

עמוס שוקן: האנשים שהובילו את "ידיעות אחרונות" באותן שנים – אני מדבר על סוף שנות 1960 – זה נוח מוזס ודב לידקובסקי.

עמוס שוקן: הם הצליחו להפוך את העיתון למושך ואטרקטיבי לכל סוגי האוכלוסייה.

עמוס שוקן: הם הביאו את הפרופסורים לכתוב והביאו את הדפים האדומים של יום שישי.

עמוס שוקן: "מעריב" נקלע אז לבעיות ואיבד את ההובלה.

עמוס שוקן: עצם הקמת "חדשות" היה בגלל שהרגשנו שיש ואקום בתחרות ושאם לא נקים את "חדשות" ולא נעשה משהו בעניין הזה יש סכנה ש"ידיעות אחרונות", שהיה באחוזים אולי קצת יותר גבוהים ממה שהוא היום באוכלוסייה, יהיה באחוזים הרבה יותר גבוהים בקרב האנשים הצעירים.

עמוס שוקן: חשבנו אז שצריכים להגיע לאנשים הצעירים.

עמוס שוקן: "חדשות" נסגר אחרי 10 שנים.

עמוס שוקן: "מעריב" החליף בעלות.

עמוס שוקן: עם כל הבעיות של הבעלות של "מעריב", אי אפשר לקחת ממשפחת נמרודי את זה שהם שהפכו את העיתון לעיתון שנותן תחרות יותר משמעותית ל"ידיעות אחרונות".

מיכאל איתן: היו טרוניות אי פעם מצידכם כנגד "ידיעות" בקשר למעבר בין "חדשות" ל"ידיעות"?

עמוס שוקן: בהחלט.

עמוס שוקן: "ידיעות" גם הלך לקיוסקים ואמר "אל תמכרו את "חדשות".

עמוס שוקן: "ידיעות אחרונות" נלחם ב"חדשות" בשיטות שהן בלתי חוקיות, אבל אז כל מוסד הממונה על ההגבלים עוד לא היה.

יובל שטייניץ: אם החוק שלנו היה קיים, "חדשות" לא היה נופל.

עמוס שוקן: יובל, אתה טועה.

עמוס שוקן: "ידיעות אחרונות" הכשיר את "חדשות" בצורה הרבה יותר אינטלגנטית.

עמוס שוקן: דב לידקובסקי היה מרים טלפון ליגאל סרנה, אחרי שהוא קרא תחקיר יפה מאוד שלו ב"חדשות", מזמין אותו אליו למשרד.

עמוס שוקן: הוא היה בא ממקום מסכן למקום אלגנטי.

יובל שטייניץ: אמרת לפני שנייה שהם פעלו בדרכים בלתי חוקיות.

עמוס שוקן: בעשור האחרון, מאז ש"מעריב" שינה את צורתו, קרתה תנועה מסויימת.

עמוס שוקן: מה התנועה הזאת?

עמוס שוקן: "מעריב" גדל בנתוני התפוצה שלו, "ידיעות נשחק למטה ו"הארץ" גדל.

עמוס שוקן: זאת אומרת שהשוק מסדיר את המצב.

עמוס שוקן: אם היינו חיים במדינה שיש בה עיתון אחד, אז היתה בעיה, אבל השוק כפי שאני רואה אותו במשך השנים שאני נמצא בו מסדיר בצורה מניחה את הדעת את המצב.

קריאה: אני התחלתי בעיתונות 4 שנים לפני מר שוקן.

קריאה: אני מכיר את הסיפור יותר טוב ממנו.

קריאה: ההסטוריה היא לא כפי שתוארה כרגע.

דרור שטרום: אנחנו מדברים על חוק שבא לחזק את חוק ההגבלים העסקיים שממילא דואג לתחרותיות בתחום הזה.

דרור שטרום: השאלה הראשונה שצריך לשאול לפני שעושים איזה שהוא חוק מהסוג הזה, זה האם יש הצדקה לחקיקה נוספת שמתערבת.

דרור שטרום: שאלה נוספת שצריכה להישאל היא מה מצב התחרותיות בשוק העיתונות הכתובה.

דרור שטרום: התשובה היא שהמצב פגום מיסודו.

דרור שטרום: מאז שהוקמה הרשות ב1994, לא היה פרק אחד בחוק שלנו שלא היינו בו בבית משפט.

דרור שטרום: אגב, לא מדובר רק "בידיעות אחרונות".

דרור שטרום: צריך לדעת שהיו שם הסדרים כובלים, שהיה שימוש לרעה בכוח מונופוליסטי, שהיו מיזוגים שלא היו בסדר.

דרור שטרום: אני מצטער שסעיף 7 המפורסם הזה הופך להיות ההיי-לייט של כל העניין.

דרור שטרום: לדעתי הוא חסר משמעות.

דרור שטרום: לגבי כל יתר הסעיפים השאלה היחידה שמעניינת היא אם לגיטימי שבית הנבחרים יגלה דאגה יתרה למה שקורה בענף העיתונות הכתובה.

אברהם פורז: מדובר בהצעת חוק מרחיקת לכת, האומרת שעיתון שמגיע לתפוצה מסויימת יפורק ללא שיקול דעת.

אברהם פורז: הכוונה היא שזה לא בהתייעצות עם הממונה ולא בהתייעצות עם בית הדין.

משה רונן: זה לא משהו שאפשר לפתור אותו עכשיו בגלל שאנחנו יוצאים מחר לפגרה.

משה רונן: זה נושא שהוא יותר מידי עקרוני בשביל שנאשר אותו עכשיו.

תמר גוז'נסקי: שנתיים אנחנו דנים בזה.

משה רונן: יש בעיה קשה מאוד שצריכים להתמודד איתה עם ריכוזיות של גוף גדול ששולט בתקשורת הכתובה, שיש לו דריסת רגל בכבלים, שיש לו דריסת רגל בערוץ השני.

משה רונן: ההתמודדות יכולה להיות בדרכים שונות ובאופנים שונים.

משה רונן: ההתמודדות לא צריכה להיות דרך הצעת החוק של תמר גוז'נסקי ויובל שטייניץ, אלא בהליך של חוק הבזק.

משה רונן: עוד לא גמרנו לתקן את חוק הבזק ואנחנו כבר רצים לעשות תיקון אחר.

משה רונן: אם רוצים לטפל בנושא הבעלויות הצולבות, וצריך לטפל בו כי הוא נושא בעייתי, צריך לעשות את זה דרך חוק הבזק.

משה רונן: לקחת עיתון כמו "ידיעות אחרונות" ולהגיד שאם הוא יגיע למעל תפוצה מסויימת נצטרך לפרק אותו, זה לא דבר הגיוני.

משה רונן: שאלתי את יובל שטייניץ מה "ידיעות אחרונות" צריך לעשות כדי לא לעבור את ה50% או את ה40%.

תמר גוז'נסקי: הממונה על ההגבלים יגיד לו.

משה רונן: יובל שטייניץ אמר לי שכדי ש"ידיעות אחרונות" יוריד את התפוצה שלו הוא לא צריך לעשות מבצעי שיווק באוניברסיטה.

משה רונן: ביום שאנחנו מתחילים להתערב במה שהממונה צריך לעשות, זה דבר שמהווה בעיה קשה מאוד.

משה רונן: המונופול של "ידיעות אחרונות" לא שונה ממונופולים אחרים.

משה רונן: אנחנו קובעים איך צריך להתייחס למונופולים.

משה רונן: מי שיש לו את הסמכות זה הממונה על ההגבלים.

משה רונן: לממונה יש את הכלים, והוא גם אומר שהוא עושה את זה.

משה רונן: אנחנו לא צריכים לבוא ולהגיד לו מה לעשות ואיך לעשות.

משה רונן: לנו אין זכות לבוא ולהגיד לעיתון לפרק את ההחזקות שלו.

מיכאל קליינר: יש במדינה הרבה מאוד בעיות עם התקשורת, לא רק הכתובה.

מיכאל קליינר: יש לנו תחנת שידור שממומנת על ידי תקציב הביטחון, תחנת טלוויזיה שממומנת על ידי תקציב החינוך, טלוויזיה שממומנת על ידי האגרה.

מיכאל קליינר: אין ספק שצריך להסדיר את הבעיות שעלו כאן.

מיכאל קליינר: הבעיה בתרופה הרבה יותר גדולה מאשר הבעיה במחלה.

מיכאל קליינר: זה מעיב על כל החוק הזה.

אחמד טיבי: יש הרגשה לא נוחה שמלווה רבים מחברי הכנסת מאז שהחוק בא לעולם.

אחמד טיבי: חלק מרגישים אי נוחות בגלל החוק, חלק בגלל הרקע להעברת הצעת החוק, חלק בגלל המעורבים, חלק בגלל לחצים.

אחמד טיבי: יש הרגשה אצל חלק מחברי הבית שהמניעים של החוק הזה הם מניעים פסולים, שבאו לחסל חשבונות עם עיתון מסויים על התנהלות עיתונאית של העיתון כנגד מאן-דהוא.

אחמד טיבי: יש לעמוד איתן מול המניע הזה.

אחמד טיבי: הראשון שצריך להגיד "לא" ל"ידיעות אחרונות" זה אני.

אחמד טיבי: הכתבה הכי גרועה שיצאה עלי בתקשורת הישראלית היתה ב"ידיעות אחרונות".

אחמד טיבי: זה עיתון על גבול הפשיזם כמעט.

אחמד טיבי: מבחינה פוליטית הוא נוקט בעמדות הפוכות משלי.

אחמד טיבי: אני לא יכול לתת יד לחיסול חשבונות של פוליטיקאים עם העיתונות.

אחמד טיבי: יש כאן מעשה של כמעט מאפיה פוליטית נגד העיתונות.

אחמד טיבי: אני מתנגד בתקיפות לכל נסיון לפגוע במצליחנים.

אחמד טיבי: יש כאן נסיון להכנס באנשים או במוסדות כי הם מצליחים.

אחמד טיבי: אני רוצה שעיתון "הארץ" יגבר על עיתון "ידיעות אחרונות", אבל אני לא מצליח.

אחמד טיבי: כשאני אומר שאי נוחות שוטפת את הבית הזה, אני חושב שאני מדבר בשם רבים, כאשר חלקם רוצים לומר את זה, חלקם לא רוצים לומר את זה.

אחמד טיבי: אני בז לעיתונאים שהם לא אובייקטיבים ולעיתונות צהובה, אבל אסור לפוליטיקאים להיות שופטים, גוזרי דין ומחסלים באותו זמן.

אברהם בורג: איש לא הפעיל עלי שום לחץ בשום נושא שבעולם ועמדתי בנושא הזה היא עמדה של הרבה מאוד זמן.

אברהם בורג: דבריו הנלה

אברהם בורג: בים של חבר הכנסת טיבי לא מטרידים אותי כמו שאני מתחבר לדבריו של פרופ' אזרחי.

אברהם בורג: דנו כאן על 3 דברים.

אברהם בורג: 1.

אברהם בורג: על התהליך.

אברהם בורג: 2. על הנטל.

אברהם בורג: 3.

אברהם בורג: על התוצר התקשורתי שיוצא מזה החוצה.

אברהם בורג: תהליך הפיקוח מנותק מהכנסת, הוא תלוי בפניית הממונה ובהחלטת בית הדין להגבלים.

אברהם פורז: זה המצב המשפטי גם היום.

אברהם בורג: בסעיף 31 נטל ההוכחה לתהליך הוא על הממונה.

אברהם בורג: בסעיף המוצע על ידי חברי הכנסת שטייניץ וגוז'נסקי נטל ההוכחה לא קיים, כי הטייס הוא אוטומטי.

אברהם בורג: אני מציע שברגע שהגעת לגובה שייקבע בחוק, נטל ההוכחה להישארות יישאר על המונופול.

אברהם בורג: בית הדין האמור יתן הוראה להפריד מונופולין אלא אם כן ישתכנע על ידי אותו מונופול כי ניתן באופן יעיל למנוע את הפגיעה במונופולין בדרך אחרת.

אברהם בורג: ברגע שהגעת ל50%, התחיל תהליך שמנותק מכל דבר פוליטי.

אברהם בורג: באת כמונופול ושכנעת שאין ברירה, שעברת בטעות, יכול הממונה או בית הדין להשאיר את המונופול במקומו בתנאים מסויימים.

עזגד שטרן: זה לא משנה שום דבר.

עזגד שטרן: מה שאתה אומר הוא "תוציא את עצמך להורג לבד."

אברהם בורג: אני מציע כאן הצעה שהדינאמיקה שלה באה ממקום אחר.

אברהם בורג: לא טייס אוטומטי מפרק ולא מעורבות פוליטית מפרקת.

אברהם בורג: אם הגעת לגובה רוח החוק של המונופול, אתה חייב להוכיח למה אתה נשאר שם.

אברהם בורג: העיקרון השלישי שאני מציע הוא שלא יותר תיאום מערכתי שנועד למנוע פירסום מידע או הטעיית מידע.

אברהם בורג: אלה שלושת העקרונות שסביבם ניתן להתגבש להצעה שהיא גם נכונה לשוק התקשורת וגם נכונה לרוח שעולה מהדיאלוג של חברי הכנסת.

מיכאל איתן: אני רוצה למחות על העניין הזה של מאפיה פוליטית.

מיכאל איתן: אני רואה את יובל שטייניץ ותמר גוז'נסקי משתפים פעולה.

מיכאל איתן: האם זה מאפיה של הימין, של השמאל, של המתנחלים, של "שלום עכשיו"?

מיכאל איתן: למה אנחנו צריכים בדברים שאנחנו יודעים שהם לא נכונים לבזות את עצמנו?

מיכאל איתן: אני לא חושב שיש מישהו מחברי הכנסת שקשור לאיזו שהיא מאפיה בעניין הזה.

מיכאל איתן: הדמוקרטיה לובשת צורה בהתאם להתפתחויות של האנושות כולה.

מיכאל איתן: מה שנחשב לליבראלי פעם היה לא להתערב.

מיכאל איתן: היום ליבראלים בכל העולם מבינים שחייבים להתערב על-מנת שתהיה תחרות, שיהיו תנאי שוק.

מיכאל איתן: הדמוקרטיה היא בזה שרוצים להילחם במשפחת ג'ונס או סמית, שהיא גם בעלת הסופר, גם בעלת הרכבת וגם בעלת הבית מרקחת.

רומן ברונפמן: לזה יש כבר חוק.

מיכאל איתן: העיתון כאן הוא חלק קטן מהתמונה.

מיכאל איתן: כשאתה רץ מהעיתון לטלוויזיה, מערוץ 2 לכבלים ומהכבלים לאינטרנט אתה רואה את אותם בעלים.

מיכאל איתן: נשמעה פה ביקורת ראויה לגבי הצעדים שהחוק הזה מציע.

מיכאל איתן: לכל אדם כאן ברור שהחוק, כמו שהוא כרגע ,לא בשל.

מיכאל איתן: אני מציע ליוזמים לא להעמיד את זה כרגע להצבעה, אלא לחפש דרך לנסח את סעיף 7 בצורה שתשיג את המטרה אבל תתחשב בהערות ההגיוניות שנשמעו פה.

נעמי חזן: עיקר ההצעה של יובל שטייניץ הוא בסעיף 7.

נעמי חזן: סעיף 7 זה נסיון של חברי כנסת לחסל עיתון מסויים.

נעמי חזן: אסור לתת לזה יד.

נעמי חזן: היו מונחות בפנינו שתי הצעות חוק.

נעמי חזן: בהצעת החוק של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי בעניין בעלויות צולבות תמכתי, ואילו בהצעת החוק של יובל שטייניץ, שהיא הרבה יותר מורכבת, הרבה יותר פרובלמטית לא תמכתי.

נעמי חזן: גברתי, בקריאה טרומית תמכת בהצעה שלי.

נעמי חזן: תמכתי בהצעת החוק בטרומית כדיי שייפתח דיון ציבורי.

נעמי חזן: כל מה שנעשה כאן מבחינה פרוצדוראלית פסול.

נעמי חזן: לפנינו מונחות שתי הצעות חוק.

נעמי חזן: חברי הוועדה חלוקים לגבי שתי ההצעות.

נעמי חזן: עם כל הכבוד לאנשים שבאו היום גם מתוך הכנסת וגם מחוץ לכנסת, להתחיל להציע עכשיו ניסוחים זה נראה לי דבר מאוד תמוה.

נעמי חזן: אם שום דבר לא בשל פה, אז נא לא להצביע.

איתן כבל: אנחנו מנהלים דיונים מזה זמן רב כדי להסדיר את כל נושא התקשורת.

איתן כבל: חלק מהעניין היה לנסות פעם אחת ולתמיד לרכז את כל העניינים הנוגעים לנושא התקשורת לחוק מסודר אחד.

איתן כבל: אני זוכר כשהתחלנו לדון בחקיקה של שטייניץ ושל תמר גוז'נסקי.

איתן כבל: אני לא מבין למה מחוקקים את החוק.

איתן כבל: אם יש כלים מספיקים בידי הממונה, בשביל מה צריך את החקיקה?

איתן כבל: אם טוענים שהכלים הקיימים היום אינם כלים מספיקים, אז תתנו כלים נוספים לממונה על ההגבלים העסקיים.

תמר גוז'נסקי: זה מה שעושים.

איתן כבל: תנו לממונה על ההגבלים העסקיים את הכוח הנוסף כדי להתמודד עם השאלה הזאת.

משה רונן: יש לו.

משה רונן: הוא לא צריך כלים נוספים.

איתן כבל: אמרתי שרק אם יתברר שאין לו את הכלים.

איתן כבל: בשביל זה להציע את כל סעיף 7 ואת כל החקיקה הזאת?

איתן כבל: אם "ידיעות אחרונות" הגיע שלא בדין לעוצמה שלו, הוא צריך לשלם על זה.

תמר גוז'נסקי: לא היתה טענה כזאת.

איתן כבל: אם הכוח הכלכלי שאליו הגיע "ידיעות אחרונות" הוא ביושר ובדין ובכל זאת אנחנו אומרים שזאת פגיעה בחופש כזה או אחר, בסדר, אבל אסור שיהיה מנגנון אוטומטי.

איתן כבל: אין בכוונת אף אחד מהאנשים היושבים פה לפגוע באנשים שעשו את העבודה שלהם והגיעו למה שהגיעו ביושר ובדין.

ראובן ריבלין: אינני רוצה לגעת בכל הנושאים שקשורים לפרק א' ולפרקים אחרים כי הם לא בתחום משרדי, למרות שיש לי דיעה אישית שהבעתי אותה בחקיקת חוק התקשורת.

ראובן ריבלין: במסגרת חוק הבזק ובמסגרת החוקים הנלווים התעוררה שאלת הבעלויות הצולבות.

ראובן ריבלין: הגענו להסכמה דרמטית בין משרד המשפטים למשרד התקשורת, שלפיה יש לטפל בנושא הבעלויות הצולבות של עיתון באמצעי תקשורת אחר.

ראובן ריבלין: גם גיבשנו עמדה, שהתקבלה על דעת מועצת העיתונות, שכאשר נבוא לחוקק את החוק בנוסח הסופי, התוצאה תהיה שעיתון לא יוכל להיות שותף ביותר מפלטפורמה תקשורתית אחת.

מיכאל איתן: זה הוצבע בוועדה.

ראובן ריבלין: קבענו שתהיה דחייה על-מנת לאפשר לעיתונים להתארגן.

ראובן ריבלין: התאריך הקובע יהיה בתום שנת 2004.

ראובן ריבלין: אני רציתי שזה יהיה ב30 בדצמבר, הם רצו 31 בדצמבר.

ראובן ריבלין: אותם דברים שחברי הכנסת שטייניץ וגוז'נסקי מטפלים בהם, מטופלים על-ידנו בצורה מקצועית ומתוך שימוע ציבורי רחב היקף.

אלי כהן: החוק להגבלים עסקיים מגביל דברים שקשורים למונופול בתחומים כלכליים.

אלי כהן: המטרה פה היא לא להגביל בתחומים כלכליים ולא לפגוע ב"ידיעות אחרונות" מבחינה כלכלית.

אלי כהן: זאת הסיבה שצריך לעשות איזה שהוא שינוי בסעיף 7.

אלי כהן: מאחר וחוק ההגבלים העסקיים לא עונה על השאלה של השליטה באמצעי התקשורת הכתובה, צריך להצביע על הנושא הזה.

אלי כהן: אני מציע לוועדה להמליץ לשני חברי הכנסת לעשות חוק אחד משותף שנצביע עליו מאוחר יותר.

יובל שטייניץ: לקחתי בחשבון שהמאבק הזה יהיה מאבק לא קל.

יובל שטייניץ: בקריאה טרומית תמכו 37 חברי כנסת מכל המפלגות ובקריאה ראשונה תמכו 14 חברים ממגוון של סיעות.

יובל שטייניץ: בוועדה כאן זה עבר ברוב ברור.

יובל שטייניץ: אני רואה שהתמיכה של בודדים ושל סיעות נשחקה.

יובל שטייניץ: לצערי גם קרה מצב שחלק מהאנשים שתמכו בהתלהבות, עם הסתייגויות מסויימות, לא רק שהפכו למתנגדים, אלא פתאום גילו את עצם החוק.

יובל שטייניץ: בדבר אחד הסכמתי עם מה שאמר אחמד טיבי, שיש רוח רעה מסביב לחוק.

יובל שטייניץ: נדמה לי שהעוצמה והכוח להשפיע נמצאים לא אצל תמר ואצלי אלא במקום אחר.

יובל שטייניץ: מקובלת עלי הצעת הפשרה שהציע יושב-ראש הכנסת בעקבות הדברים של מוטה קרמניצר שאמר שזה לא צריך להיות אוטומטי אלא הממונה צריך לפנות לבית הדין ולמונופול צריכה להיות אפשרות לנמק.

יובל שטייניץ: אני מוכן לדחות את ההצבעה כדי שנתקן את הדרוש תיקון.

תמר גוז'נסקי: הצעת החוק שלי עברה בקריאה טרומית לפני שנתיים.

תמר גוז'נסקי: אנחנו נמצאים ביולי 2002.

תמר גוז'נסקי: אני לא חושבת שאפשר לטעון שמישהו פה בחדר לא הספיק.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת שנעשה פה עוול לממונה על ההגבלים העסקיים.

תמר גוז'נסקי: הממונה על ההגבלים העסקיים, שהמדינה הטילה עליו ליישם את החוק, ניסה להסביר את ההסתייגות שלו לסעיף 7.

תמר גוז'נסקי: לזה הוא קיבל את כל הזמן שבעולם.

תמר גוז'נסקי: כאשר אותו ממונה ניסה להסביר מדוע סעיף המטרה הוא חשוב לעבודה שלו, לא נתנו לו להסביר.

תמר גוז'נסקי: סעיף 2 מדבר על להקנות לממונה סמכויות שלא היו לו.

תמר גוז'נסקי: חבר הכנסת איתן כבל, אין לממונה סמכויות כאלה היום.

איתן כבל: אני לא אמרתי שאי אפשר לבוא ולהוסיף לו את אותן סמכויות במסגרת חוק הבזק.

תמר גוז'נסקי: חבר הכנסת כבל, אנחנו מדברים על חוק ההגבלים העסקיים ועל העיתונות הכתובה.

תמר גוז'נסקי: חוק הבזק וכל החוקים האחרים עוסקים בתקשורת המשודרת.

תמר גוז'נסקי: לא קבענו אף פעם כללים לגבי עיתונות.

תמר גוז'נסקי: היתה הצעה פה להביא את המלצות ועדת צדוק.

תמר גוז'נסקי: זה רעיון מעניין, אבל הוא כרגע לא על השולחן.

תמר גוז'נסקי: חברי הכנסת יכולים להציע כל מיני תיקונים, אבל לא יכולים להתעלם מחוות דעת מקצועית שאומרת שבשוק העיתונות המצב יותר גרוע מאשר בענפים אחרים,ושאנחנו כן צריכים לתת לממונה אפשרות לפעול על בסיס עקרונות של שמירת האינטרס הציבורי.

תמר גוז'נסקי: אם אפשר להסכים על סעיף המטרה ועל סעיפים אחרים, אנחנו יכולים להתכנס בשבוע הבא ולהצביע.

תמר גוז'נסקי: אם חברי הכנסת לא מוכנים להקשיב למה שאומר הממונה על ההגבלים, אנחנו נמצאים במקום גרוע מאוד.

אברהם פורז: מבחינתי, יש הצעת חוק שעברה בקריאה מוקדמת ובקריאה ראשונה.

אברהם פורז: אנחנו נצביע על סעיף 7 לפי..

יובל שטייניץ: למה הזמנת את קרמניצר אם אי אפשר להסכים להצעתו?

אברהם פורז: לממונה על ההגבלים יש היום דרך בית הדין כלים לטפל במונופול.

אברהם פורז: פה מוצע טייס אוטומטי, בלי שיקול דעת.

אברהם פורז: זה הנוסח שהובא לפנינו.

יובל שטייניץ: בשביל מה היה פה דיון?

יובל שטייניץ: אני מוכן שלא יהיה טייס אוטומטי.

אברהם פורז: חבר הכנסת שטייניץ, אם הסעיף הזה ייפול עדיין החוק לא נפל.

אברהם פורז: תבוא בבוא העת עם נוסח אחר.

אברהם פורז: רבותיי, כרגע אני מצביע על סעיף 7 כפי שהונח היום על ידי חבר הכנסת שטייניץ.

אברהם פורז: אני מבקש ממנהלת הוועדה לקרוא את שמות חברי הכנסת.

יגאל ביבי: אני מבקש התייעצות סיעתית.

אברהם פורז: בבקשה.

אברהם פורז: בעוד 10 דקות תתקיים ההצבעה.

אברהם פורז: בשעה 12:40 תתקיים ההצבעה.

אברהם פורז: (הפסקה)

לאה ורון: האורחים שעומדים בכניסה – או להכנס ולשבת, או בחוץ.

אברהם פורז: אנחנו לא מצביעים על החוק כולו, רק על סעיף 7.

אברהם פורז: זכותו של המציע/מציעים לומר שהם מושכים את סעיף 7 בנוסחו הנוכחי, קרי הסעיף שמדבר על פירוק אוטומטי של עיתון המגיע לתפוצה מסויימת.

אברהם פורז: אם המציעים חוזרים בהם אין טעם לקיים הצבעה.

אברהם בורג: אם אני ממצה את מה שקרה בחילופי הדברים, הרעיון של הטייס האוטומטי מסעיף 7 עוקר.

אברהם בורג: אני הצעתי אלטרנטיבה במקום הטייס האוטומטי.

אברהם בורג: יכול להיות שיש אלטרנטיבות נוספות.

אברהם בורג: על סעיף 7 מבקשים לא להצביע היום.

אברהם בורג: יוצע נוסח, בין מוסכם או לא מוסכם, שאין בו את הטייס האוטומטי לישיבה שיקבע היושב-ראש.

אברהם פורז: המציעים מסכימים לסיכום הזה?

אברהם פורז: שיהיה ברור שהסעיף האוטומטי מבוטל ולא יחזור.

אברהם פורז: תודה רבה, יהיה המשך.