ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 477, 2002-06-17 10:00

אברהם פורז: רבותיי, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה, על סדר היום: שעות הפעילות האווירית בנמל התעופה בן גוריון.

אברהם פורז: על פי פרסומים שהתפרסמו בכלי התקשורת – וידינו זאת גם עם אנשי רשות שדות התעופה, היינו בביקור של הוועדה בפרוייקט נתב"ג 2000 – מסתבר שיש כוונה לסגור את שדה התעופה להמראות עד שש בבוקר, לעומת חמש וחצי, דבר הגורם כנראה בעיות לא קלות לחלק מחברות התעופה.

אברהם פורז: שר התחבורה נמצא כרגע בחו"ל, הוא ביקשני שנדחה את הדיון, אמרתי לו שאין מנוס, שהוזמנו גורמים רבים אבל הבטחתי לו שלא לסכם היום את הדיון, קבענו מועד נוסף שבו נאפשר לשר להשמיע את דבריו.

בן ציון סלמן: אדוני היושב ראש, מדיניות שר התחבורה בנושא מגבלות שעות הפעילות האווירית, ראשית כוונתה להשוות אותנו למדינות המתקדמות, להשוות אותנו לאירופה, ולכן, במדינות אירופה מגבלות הטיסה הן כפי שהגדיר אותן השר וכפי שהוא דורש להאריך אותן - - -

אברהם פורז: נדמה לי שבמדינות האלה סוגרים את השדה בחצות.

בן ציון סלמן: על מנת לתת מענה לתושבים הסובלים מרמת רעש גבוהה בשעות הלילה, החליט שר התחבורה להשוות את שעות ההגבלה, בפרט בבוקר, עד לשעה שש בבוקר.

אברהם פורז: מאיפה באה סמכות השר להורות על שעות הפעילות בשדה התעופה, מה המקור המשפטי מאחורי זה?

צביה בלאו: המקור המשפטי הוא חוק רשות שדות התעופה, שמפנה לחוק הטיס, שואב את כוחו מכוח חוק הטיס.

צביה בלאו: סעיף 27 לחוק רשות שדות התעופה קובע: "סמכויות שר התחבורה לחוק הטיס והתקנות שהופעלו לפיהן וכל העניינים הנוגעים לשדות התעופה של הרשות ולתפעולן, רשאי שר התחבורה, על פי בקשת הרשויות – הוא מפנה גם לסעיף 5, תפקידי הרשות – במלאה את תפקידה ובמתן שירותים לפי סעיף זה, תונחה הרשות בעקרונות קידום התובלה האווירית ופיתוח יעילות תפעול שדות התעופה של הרשות".

אברהם פורז: זה קצת דחוק, לא?

צביה בלאו: לא, זה לא דחוק, כי בתוקף תפקידו כממונה על רשות שדות התעופה, השר, מכוח חוק הטיס - - -

אברהם פורז: מה כתוב בחוק הטיס?

צביה בלאו: חוק הטיס הוא חוק כללי, שמטרותיו בין היתר לקדם את התעופה האווירית, אין סעיף ספציפי.

אברהם פורז: אבל כאן הוא לא רוצה לקדם את התעופה, הוא רוצה לקדם אקולוגיה, הוא רוצה לקדם איכות סביבה.

צביה בלאו: בין היתר הוא מפתח את שדות התעופה, מקדם את התפעול היעיל שלה.

אברהם פורז: אבל רשות שדות התעופה היא גוף סטטוטורי, זה גוף שיש לו מועצת מנהלים, אני לא בטוח שלשר יש סמכות לכך.

בן ציון סלמן: לשר יש סמכות לכך, בנוסף לזאת, הוא יכול להחמיר, במקום להרחיב את שעות ההגבלה, הוא רשאי לצמצם את שעות ההגבלה.

אברהם פורז: אני לא רוצה לתת חוות דעת משפטית כי זה לא בדיוק התפקיד שלי, אם על זה אתם מתבססים, אתם לא בדיוק נמצאים על גשר ברזל.

צביה בלאו: מכוח חוק הטיס הותקנו גם תקנות, בתקנה 86 לתקנות ההפעלה יש סמכות לשר להוציא פרסום הודעות לאנשי צוות שמגבילים את הפעילות.

אברהם פורז: איפה זה כתוב?

צביה בלאו: תקנה 86 לתקנות ההפעלה קובעת: "פורסמה הודעה לאנשי צוות בדבר הגבלות על הטיסה, לא יפעיל אדם כלי טיס אלא בכפוף לאותן הגבלות.

אברהם פורז: זה לא בדיוק הגבלות על אנשי צוות, זה דבר אחר.

אברהם פורז: אני לא בטוח שבעניין הסמכות אתם על גשר פלדה.

בן ציון סלמן: לשר יש סמכות גם להגביל וגם להרחיב.

בן ציון סלמן: זו סמכות שר התחבורה.

בן ציון סלמן: הגישה היא להרחיב על מנת להקל על התושבים בשעות הבוקר ולאפשר להם חצי שעת שינה נוספת.

אברהם פורז: בכל זאת למדתי משהו בישיבה שהתקיימה עם רשות שדות התעופה, שחיל האוויר עדיין ממריא ונוחת בלילה.

אברהם פורז: שנית, שתעופה חקלאית, מטוסי מטען ממריאים בלילה ללא הגבלה.

קריאה: זה לא נכון.

קריאה: יש מגבלה משעה שתיים וחצי ועד חמש וחצי.

אברהם פורז: שתיים וחצי זה כבר לא מגבלה.

בן ציון סלמן: אני אמרתי את מדיניות השר.

בן ציון סלמן: כמובן שהשר ער לכך שזה יוצר שיבושים במערכת ואי לכך העניין נבחן על ידי השר.

אברהם פורז: האם לא יהיה הגיוני יותר לסגור את השדה בחצות וחצי ולאפשר את ההמראות אחרי חמש וחצי?

אברהם פורז: רוב האנשים שאני מכיר ישנים בחצות וחצי.

בן ציון סלמן: אנחנו מדברים על תושבי הערים: חולון, ראשון לציון, הם העיקריים הסובלים מהרעש.

חנן צוייג: אני מנהל חברת KLM בישראל ונתבקשתי על ידי עמיתיי לדבר גם בשמם.

חנן צוייג: אני מדבר בשם חברות התעופה הזרות שנפגעות מהרחבת שעות איסור ההמראה בנמל התעופה בן גוריון.

חנן צוייג: ראשית אני רוצה לפתוח ולומר, שההחמרות הן לא נגד איכות הסביבה, אנחנו בעד איכות סביבה ואנחנו מכירים בצורך של התושבים, אנחנו רק רוצים למצוא את האיזון הדק בין הצרכים שלנו, הצרכים של הנוסעים, והצרכים של התושבים הגרים סביב שדה התעופה.

חנן צוייג: חברות התעופה הזרות מחויבות לפעול לישראל וממנה גם בשעות הקשות שאנחנו חווים בימים אלה.

חנן צוייג: אנחנו נפגעים מההחלטה להרחיב את שעות הפעילות אחרי השעה חמש וחצי בבוקר מהסיבה הפשוטה, שנמלי הבית מהווים מרכזי הפצה.

חנן צוייג: אנחנו מטיסים נוסעים מתל אביב לנמלי בית ומנמלי הבית למגוון רחב מאוד של יעדים בעולם.

חנן צוייג: אותו הדבר נכון לגבי התיירות הנכנסת, מגיעים אנשים ממספר רחב מאוד של יעדים בעולם לנמלי הבית ומשם לישראל.

אברהם פורז: אבל זאת לא בעיה, בנחיתה אין בעיה, הבעיה היא רק בהמראה, אתה יכול לנחות בכל שעה.

חנן צוייג: אם נצא אחרי השעה חמש וחצי בבוקר, נפסיד נתח גדול מאוד של טיסות המשך.

חנן צוייג: הדבר ייצור בעיה של המשכיות ולמרבית חברות התעופה יגדיל את ההפסדים שכרגע קיימים.

אברהם פורז: אם הטיסה תצא בשש בבוקר מנתב"ג לסחיפהול, מפסידים את טיסות ההמשך לארצות הברית?

יוחנן צוייג: אני יכול לדבר בנושאים כספיים, KLM מפסידה יעדים לארצות הברית, לאירופה ולדרום אמריקה, אנחנו מפסידים יעדים בארצות הברית שאל-על לא טסה אליהם כלל וכלל וכנראה גם לא תטוס אליהם, וצרכנים בישראל מן הסתם צריכים את היעדים האלה.

יוחנן צוייג: אני יכול להעיד על KLM מבחינת ממספרים, שההפסד המינימלי – מתוך הנחה שנצא בשש בבוקר בדיוק – הוא לפחות 10% בתנועה ויותר מ-3 מיליון יורו הפסד נוסף בשנה.

אברהם פורז: KLM מפעילה טיסה אחת ליום?

יוחנן צוייג: אנחנו היום מפעילים טיסה אחת ליום, בשעה חמש וחצי בבוקר, פרט לשבת.

יוחנן צוייג: החברות יחד הטיסו בשנת 2001 600 אלף נוסעים לישראל וממנה, זה נתח נכבד מאוד.

יוחנן צוייג: אם יורשה לי לומר, 30% מהתנועה הזאת היא עד לנמלי הבית, 70% מהתנועה היא תנועה שמגיעה מיעדים אחרים ברחבי העולם.

יוחנן צוייג: הסיכון שבסגירת הקווים שלנו הוא סיכון בפגיעה גם בתיירות הנכנסת וגם ביכולת של אנשי עסקים לטוס.

דב קוניאק: מדברים יותר מדי על החצי שעה בבוקר, אני רוצה לומר, שמשרד התחבורה סגר גם שעה בלילה, בין אחת וחצי לשתיים וחצי בלילה.

דב קוניאק: אני רוצה להסביר מה זה עושה לנו.

דב קוניאק: הסגירה להמראות של שדה התעופה בן גוריון היא משעה שתיים וחצי עד חמש וחצי בבוקר.

אברהם פורז: אתה יכול להמריא עד שתיים וחצי?

דב קוניאק: נכון מאוד.

אברהם פורז: עם מה אתה ממריא, עם מטוס 747?

דב קוניאק: נכון, מטוס 747, בדרך כלל מלא פרחים.

דב קוניאק: הסגירה בפועל היא 13 שעות ולא שלוש שעות, למה?

דב קוניאק: על מנת להגיע לאמסטרדם לפני שהוא נסגר, אני צריך להמריא בשעה 16:30, ולהצליח לצאת משם עם המטוס.

דב קוניאק: אך מכיוון שהשדה באמסטרדם נסגר בשעה 23:00, אני צריך לנחות שם ב-20:00.

דב קוניאק: על מנת להגיע לשם בשעה 20:00, אני צריך לצאת מפה בשעה 16:30.

דב קוניאק: אם אני לא אצא ב-16:30, הפעם הבאה שאני יכול לצאת זה רק בשעה 2:30 בלילה, שאז אני נוחת בדיוק עם פתיחת השדה באמסטרדם.

אברהם פורז: אמסטרדם סגור בלילה גם לנחיתות?

דב קוניאק: נכון, הוא סגור גם לנחיתות.

חנן צוייג: זה לא נכון.

חנן צוייג: בשם KLM אני יכול לומר, שבשנת 2001 היו בסחיפהול מעל 12 אלף המראות בשעות הלילה.

חנן צוייג: לסחיפהול יש ממוצע בלילה של כ-40 המראות.

חנן צוייג: בסחיפהול לא סוגרים את שדה התעופה.

דב קוניאק: אל תפריע לי.

חנן צוייג: לפחות תדייק בדברים.

דב קוניאק: אני לא הצלחתי עד היום לקבל שם נחיתה אחת בלילה.

אברהם פורז: השאלה, אם השדה סגור לכולם אז הוא סגור לכולם, אין לנו מה לעשות, בשבילנו לא יפתחו אותו, אבל אם מפלים אותך לרעה, כדאי שנדע על זה.

נחמה רונן: אולי בגלל סוג מטוס, בגלל שהוא סוג מטוס מרעיש.

אברהם פורז: המטוס שלכם רועש במיוחד?

דב קוניאק: לא, הוא לא מטוס רועש.

דב קוניאק: אם הסגירה תחל משעה אחת וחצי בלילה ועד שש בבוקר, למעשה אין לי את החלון של הרבע שעה שאני יכול להמריא בלילה, ואז מבחינתי השדה סגור, מהשעה ארבע וחצי ועד שש בבוקר אני לא יכול להמריא לאמסטרדם.

דב קוניאק: זאת אומרת, אנחנו חייבים את החלון הזה של הרבע שעה, קרי, להמריא בשעה שתיים ורבע בלילה כי אחרת אנחנו תקועים, יש לנו תחום של 13.5 שעות שלא נוכל לפעול וזה מצב בלתי אפשרי.

אברהם פורז: שדה התעופה סחיפהול סגור בלילה?

אברהם פורז: מילא המראות אני יכול להבין, אבל הוא סגור גם לנחיתות?

דב קוניאק: הוא סגור גם לנחיתות.

דב קוניאק: אי אפשר לנחות שם.

דב קוניאק: יכול להיות ש-KLM יכולה לקבל אישורי נחיתה כי החברות הלאומיות משיגות יותר, יכול להיות שיש למישהו שם עדיפות בגלל ותק, אנחנו לא מצליחים לנחות שם.

אברהם פורז: אדוני המנכ"ל, מי יכול לברר לנו את האינפורמציה הזאת?

בן ציון סלמן: רשות שדות התעופה.

אברהם פורז: מר גבי אופיר, תוכלו לבדוק לנו, האם סחיפהול סגור בלילה?

גבי אופיר: אנחנו נבדוק את הנתון הזה.

אברהם פורז: אם מפלים אותנו לרעה, יש לנו מה לומר, אם סגור לכולם – זה סיפור אחר.

דב קוניאק: אני יודע שאל-על נחתה שם מספר פעמים בלילה עם מטוסי מטען וקיבלה על כך קנסות.

דב קוניאק: אגב, ניתן לנחות אך ורק אם יש תקלה באוויר.

אברהם פורז: אני אשמח לקבל מכתב מהנהלת שדה התעופה בסחיפהול - זה יקל עלינו להיות נדיבים כלפי KLM - שאין בעיה לנחיתת מטוסי מטען.

נחמה רונן: יכול להיות שיש בעיה דווקא בנחיתת מטוסי מטען כי הם מרעישים יותר.

אברהם פורז: הנחיתה היא תמיד פחות רועשת.

נחמה רונן: אדוני יושב ראש הוועדה, זו לא התעמרות בישראל.

אברהם יחזקאל: 200-747 אומנם מנוע מתקדם אבל עדיין לא בחזקת הדור השקט.

דב קוניאק: הוא לא הדור השקט, אבל יש שש מטוסים כאלה - - -

אברהם פורז: אני מבקש לבדוק מה הבעיה עם מטוס 200-747, מטוסי 6-C.F.

שלמה חנאל: אני חושב שההשוואה לאירופה היא לא מדויקת כי אנחנו כאן שדה יחיד, אין לנו שום אלטרנטיבה, אין לאן ללכת, גם באירופה ליד כל שדה גדול יש שדות נוספים באזור - - -

אברהם פורז: לאמסטרדם יש שדה אלטרנטיבי?

שלמה חנאל: בבלגיה יש, בלונדון יש, ניו-יורק פתוח כל הלילה.

אברהם פורז: נמל התעופה קנדי פתוח כל הלילה להמראות ולנחיתות?

שלמה חנאל: כן, 24 שעות, לרבות ביקורת דרכונים, דיוטי-פרי, מסעדות.

אבשלום וילן: ניו-ארק גם פתוח?

שלמה חנאל: באמריקה הכל פתוח.

שלמה חנאל: בארץ אנחנו שדה יחיד, מדברים כאן על דחייה של חצי שעה, אבל בפועל לא מדובר בדחייה של חצי שעה, כי הרי יש מטוסים שמתוכננים להמראה משש ואילך, מה ייקרה עם אלה של חמש וחצי, אם דוחים המראה למישהו ולאחר יש המראה בשש, ההמראה של חמש וחצי תדחה לעשר, לא יתנו לה להמריא בשש, אחרת מה יעשה המטוס שצריך להמריא בשש?

שלמה חנאל: יש כאן מפולת שלמה.

שלמה חנאל: מאחר והשדות באירופה נסגרים יחסית מוקדם, ב-11 בלילה, כאשר דוחים את זמן ההמראה בבוקר זה לא מאפשר לעשות שני סבבים לאירופה.

שלמה חנאל: צריך להתחשב גם בגיאוגרפיה שלנו, מה לעשות שאנחנו שעתיים טיסה כדי להתחיל את אירופה, זה שיוצא מאתונה יש לו קדימות עלינו של שעתיים כדי להגיע לכל יעד באירופה, אנחנו נמצאים מחוץ למגרש.

שלמה חנאל: בנוסף לזאת, אני חושב ששתיים בלילה זו שעה שיותר מפריעה למישהו לישון מאשר חמש וחצי בבוקר, אז אם לסגור, אז שיסגרו בשתים עשרה, הרי אין לאן להמריא לפני כן.

שלמה חנאל: בעשר בלילה אין לאן להמריא.

אברהם פורז: לגבי טיסות שיוצאות עד חצות וחצי, זה היה פוגע בכם?

שלמה חנאל: לא.

שלמה חנאל: אין לאן להמריא.

אבשלום וילן: אני מבין את המצוקה של התושבים, אבל יש כאן שאלה מאוד קשה, מספרי התיירות ירדו בלמעלה מ-50%, מ-2.7% ל-1.3%.

אבשלום וילן: אדוני יושב ראש ועדת הכלכלה, אם נעשה שינויים כאלה שיפגעו בתיירות הנכנסת והיוצאת או בכלכלת ישראל במשבר כזה עמוק, זה חוסר אחריות.

אבשלום וילן: לכן, אסור לעשות היום שום מהלך שיפגע בשני האלמנטים האלה, ואת כל הפתרונות האקולוגיים חייבים לטפל במסגרת הנתונים האלה.

אבשלום וילן: אם רוצים לשנות, צריך למצוא פתרונות שלא יפגעו, לא בתיירות ולא בהטסת המטענים.

מרדכי גלר: אני מייצג כאן את העובדים ואת הסתדרות הפקידים.

מרדכי גלר: אנחנו רוצים להביע דאגה עמוקה לגורלם התעסוקתי של העובדים אם ייכנסו לתוקף התקנות הללו.

מרדכי גלר: כפי ששמענו כאן, התקנות החדשות הללו יגרמו לכך, שמספר הטיסות יוקטן, החברות יצטרכו להצטמצם, דבר שיביא לפיטורי עובדים.

מרדכי גלר: כתוצאה ממהלך כזה, מספר רב של עובדים ייפלט החוצה, דבר שיגרום לעלייה באבטלה.

מרדכי גלר: חברות התעופה הזרות בישראל עברו תהליך קשה מאוד של צמצום במספר הטיסות וצמצום במספר העובדים.

מרדכי גלר: מספר חברות נסגרו, sas סגרה את החברה בישראל, T.W.A גם סגרה את החברה בישראל.

מרדכי גלר: סבאנה סגרה את החברה בישראל בעקבות פשיטת רגל עולמית, סוויס-אייר אומנם פשטה רגל אך ממשיכה לפעול בצמצום.

מרדכי גלר: KLM הצטמצמה, אולימפיק הצטמצמה עד למינימום של ארבעה-חמישה עובדים.

מרדכי גלר: גם חברות אחרות עברו תהליך של צמצום, כל זאת כתוצאה מהמשבר בענף התיירות שדיבר עליו חבר הכנסת וילן, וכתוצאה ממשבר התעופה העולמי.

מרדכי גלר: אדוני היושב ראש, להטיל מכה נוספת על חברות התעופה, הדבר יגרום לקריסה מוחלטת.

מרדכי גלר: אומנם אנחנו לא אשמים במשבר העולמי גם לא במשבר בתיירות, אבל להטיל מכה נוספת ביוזמתנו, נושא שהוא באחריותנו, זה יהיה מהלך בלתי אחראי ואני מבקש למנוע אותו בכל מחיר.

מרדכי גלר: כפי שהובהר כאן, KLM למשל תאלץ להפסיק את הטיסות, אולי אפילו לסגור את פעילותה בישראל.

מרדכי גלר: חברות הצטמצמו בעשרות עובדים, יכול להיות שזאת תהיה המכה האחרונה לענף חברות התעופה בישראל.

מרדכי גלר: אנחנו מבקשים למנוע זאת בכל מחיר מתוך דאגה לעובדים ומתוך רצון לשמור על מקום העבודה של העובדים בחברות הזרות שעדיין פועלות בישראל ומעונינות לפעול בישראל.

מרדכי גלר: אני מבקש שלא לגרש אותן מכאן.

שאול בן-חיים: אני מייצג את ארבע החברות הנפגעות: אליטליה, KLM, סוויס ולופטהנזה.

שאול בן-חיים: בחודש אפריל הוציאה רשות שדות התעופה הודעה בכתב לחברות התעופה שבה נאמר:

שאול בן-חיים: כתוצאה משיקולים אקולוגיים, ועל יסוד החלטת הממשלה, יוארכו שעות הסגירה של נמל התעופה בן-גוריון מאחת וחצי בלילה ועד לשעה שש בבוקר.

שאול בן-חיים: החלטת שר התחבורה מאוד שנויה במחלוקת בעיניי, אם בכלל יש לו סמכות לכך, היות והחלטת הממשלה אומרת מפורשת חמש וחצי בבוקר.

שאול בן-חיים: החלטת הממשלה, שהשר מתיימר לבצע אותה, אומרת משעה איקס ועד חמש וחצי בבוקר, אנא ישמו את החלטת הממשלה.

אברהם פורז: מתי התקבלה החלטת הממשלה הזאת?

נחמה רונן: ב-1998 או 1997.

בן ציון סלמן: הממשלה הסמיכה את השר לטפל בחריגים.

אברהם פורז: אבל זה לא חריגים.

נחמה רונן: מנהל שדה התעופה מותר לו לאשר חריגים והחריגים יתייחסו למטוס שכתוצאה מתקלה טכנית לא יכול היה להמריא בזמן.

נחמה רונן: זה חריג.

שאול בן-חיים: אני משוכנע שהם לא יתמכו במה שאני אומר, אבל בסתר לבם יש להם עניין ששדה התעופה ימשיך לתפקד בצורה יעילה כפי שתפקד עד היום.

שאול בן-חיים: יש כאן החלטה, שנתקבלה ללא שיקול דעת או תוך אי הבנת החלטת הממשלה, שיש בה פגיעה אנושה בתיירות הנכנסת והיוצאת בישראל.

שאול בן-חיים: קיבלנו החלטה לפנות לבג"ץ כמוצא אחרון, אני האחרון ששמח להתדיינויות כאלה אבל הזמן הולך ואוזל.

אברהם פורז: אני מבין שהחברות שאתה מדבר עליהן, חלק מהתנועה שיוצאת לישראל הן טיסות שיש להן אחר כך טיסות המשך למקומות אחרים.

אברהם פורז: אני מבין שכתוצאה מכך טיסות ההמשך הולכות לאיבוד, זה מפספס את ההמשך.

שאול בן-חיים: נכון.

שאול בן-חיים: טיסות פנים אירופאיות ליעדים שחדלו לטוס אליהן כמו מדינות סקנדינביה וטיסות לדוגמה מנאפולי, שזו טיסה מאוד מבוקשת בקרב ישראלים שטסים ב-KLM או טיסות למזרח הרחוק.

שאול בן-חיים: היו"ר אברהם פורז: מה ההערכה שלכם, באיזה אחוז של נוסעים שמבקשים טיסות המשך מדובר?

חנן צוייג: 70% מהנוסעים שלנו הם נוסעים שממשיכים ליעדי המשך.

אברהם פורז: זאת אומרת, שאם הם מפסידים את טיסת ההמשך, כבר לא שווה להם לטוס אתך ואז אולי אתה צריך לסגור את הקו בכלל?

אברהם פורז: למעשה, ההחלטה הזאת יכולה להביא למצב, שיהיה צמצום דרסטי במספר הטיסות כי אי אפשר להפעילן בלי טיסות ההמשך.

אברהם יחזקאל: כמה מתוכם טסים בלילה?

אברהם יחזקאל: כמה מבין 400 אלף הנוסעים טסים בשעות הלילה?

אברהם יחזקאל: זה המספר שאנחנו לא יודעים אותו.

שאול בן-חיים: השאלה היא הגיונית ונכונה, התשובה המשוקללת היא בין 40%-50%.

אברהם יחזקאל: לי יש נתונים אחרים.

אברהם יחזקאל: כיו"ר ועדה ליוויתי את הנושא הזה מזה שנים והייתה התחייבות לשעה שש בבוקר.

אברהם יחזקאל: שנית, 600 אלף איש טסים בארבע חברות, מתוכם 30%, קרי 200 אלף נוסעים טסים POINT TO POINT, נותרו 400 אלף נוסעים.

אברהם יחזקאל: אני מבקש לקבל נתונים, כמה מתוך 400 אלף הנותרים טסים באותן שעות קריטיות.

אברהם יחזקאל: אם תבדוק זאת תגלה, שמדובר בין 80 אלף ל-160 אלף נוסעים.

אברהם יחזקאל: כלומר, אנחנו עוסקים בסך הכל בחלק יחסי מתוך 600 אלף, לזה הייתי מבקש להתייחס.

אברהם פורז: מעולם לא ניהלתי חברת תעופה והסיכוי לכך קלוש.

אברהם פורז: אם בחברה כמו KLM, רבע מהנוסעים ממשיכים בטיסות ההמשך, היא תאבד אותם ויכול להיות שכתוצאה מכך לא שווה להפעיל את הקו.

אברהם פורז: לא צריך שמטוס יהיה ריק לגמרי, מספיק ששני שליש ממנו ריק.

אברהם יחזקאל: אני רוצה לדעת, כמה אנשים טסים בשעות הלילה מישראל בארבע חברות התעופה?

סטפן זמש: אני מדבר בשם לופטהנזה, בשנת 2001 הטסנו 130 אלף נוסעים בשעות הלילה.

סטפן זמש: אני מדבר רק על לופטהנזה.

סטפן זמש: בשנת 2001 הטסנו כ-600 אלף נוסעים בטיסות הבוקר.

אברהם פורז: כל 600 אלף הנוסעים ממשיכים לטוס בטיסות ההמשך?

סטפן זמש: לא.

נחמה רונן: אדוני היושב ראש, אני רוצה לשים דברים על דיוקם.

נחמה רונן: הדיון על הפסקת הטיסות בשעות הלילה החל בשנת 1996, כאשר המשרד לאיכות הסביבה עצר את אישור התמ"א ואי אפשר היה להתקדם עם אישור תוכנית המתאר לנתב"ג 2000 עד שלא הגיעו להסכמה עם המשרד לאיכות הסביבה.

נחמה רונן: במסגרת הפשרות שעשה המשרד לאיכות הסביבה, פשרות מאוד כואבות מצד אלה שצריכים לדאוג לאיכות החיים ואיכות הסביבה, הוסכם שהפסקת הטיסות תהיינה בשני שלבים.

נחמה רונן: השלב הראשון, בין שתיים לחמש וחצי בבוקר.

נחמה רונן: השלב השני, בין שתיים עשרה לחמש וחצי בבוקר.

נחמה רונן: אנחנו רצינו לעשות זאת בין שתיים עשרה לשש בבוקר, כך נראה לנו הגיוני יותר.

נחמה רונן: ואז טענו את הטענה שעולה כאן כעת על ידי ארבע החברות, שאם נסגור את הטיסות עד שש בבוקר, המשמעות של זה שהחברות הללו צריכות להפסיק את פעילותן כאן, זאת אומרת, שישראל לא תהיה אלטרנטיבה לפעילות מכיוון שלא שווה להן להחזיק מערך פעיל ולהטיס אנשים אם מורידים את הנפח הזה שהוא מאוד משמעותי וקריטי.

נחמה רונן: אדוני היושב ראש, אני רוצה להזכיר לך, אנחנו מדברים על שנת 1996 שהייתה שנת שיא בתיירות, שנה שלא היו בעיות ביטחון כפי שמתמודדים אתן היום.

נחמה רונן: גם אז המחשבה הייתה למצוא פשרה, שפרט לאיכות החיים – דבר חשוב כשלעצמו – יש גם צרכים כלכליים שאי אפשר להתעלם מהם.

נחמה רונן: נראה לנו שמהשעה שתיים עשרה בלילה עד חמש וחצי בבוקר זה מספיק הוגן מבחינת ההתמודדות של מדינת ישראל שיש לה רק שדה אחד ואין לה שדה אלטרנטיבי.

נחמה רונן: בזמנו היו לי שיחות רבות עם מר פלצ'ר, מנכ"ל אל-על לשעבר, הוא אמר, המשמעות של ההחלטה שלך וההתניה הבלתי ניתנת להתפשרות, שלאל-על "נדפק" הקו הכי חשוב שלה, טיסה 001, שיוצאת בשעה אחת בלילה, שהיא טיסת הדגל של אל-על, המשמעות שהיא לא יכולה לצאת.

נחמה רונן: אמרתי, סליחה לאל-על יש טיסה נוספת שיוצאת בשתיים עשרה בלילה, יש טיסה נוספת של קונטיננטל שיוצאת בשתיים עשרה בלילה, מדוע אל-על לא יכולה גם לצאת בשתיים עשרה?

נחמה רונן: הם אמרו, אי אפשר כי היא לא יכולה לנחות בקנדי, הוא סגור ויש בעיה עם טיסות ההמשך.

אברהם פורז: אבל אמרו כאן שנמל התעופה קנדי פתוח.

נחמה רונן: זאת איזה שהיא ידיעה שמלווה את כל הנוגעים בדבר, שקנדי סגור ואל-על לא יכולה לנחות והקו הכי אטרקטיבי הולך לאיבוד.

נחמה רונן: הנה אני מחזיקה פה מכתב משדה התעופה קנדי שאומר, שהטרמינל פתוח כל הלילה, אין בעיה לנחות בו.

נחמה רונן: הבעיה היחידה, שיכול להיות שנוסעי אל-על שרוצים טיסות המשך ליעדים אחרים בארצות הברית יצטרכו לחכות עוד שעה בשדה התעופה.

נחמה רונן: זו המשמעות היחידה.

נחמה רונן: עם כל הרצון להתחשב בחברת אל-על, אני חושבת שאי אפשר לסובב את כל המערכת בגלל טיסה אחת של אל-על שהיא מאוד מאוד אטרקטיבית.

נחמה רונן: ראשית, צריך לשים את הדברים על דיוקם, האינפורמציה היא, שאל-על יכולה לטוס גם בשתיים עשרה בלילה.

נחמה רונן: הפן השני, האינטרס של מדינת ישראל הוא לא להחזיר לאל-על את המונופול על שוק התעופה ולא לעודד במישרין או שלא במישרין את דחיקתן של החברות הזרות.

נחמה רונן: כמובן שיהיה מי שמאוד ייהנה מכך שחברות זרות לא יטוסו מכאן.

נחמה רונן: מוסרית, אנחנו לא יכולים להרשות זאת.

נחמה רונן: לגבי KAL, מבחינת תפעולית, אני מניחה שסחיפהול סגור ולא רק למטוסים ישראליים, יכול להיות שהוא סגור בפני מטוסי מטען שעושים יותר רעש.

נחמה רונן: אני חושבת שגם בעניין הזה ניתן למצוא אלטרנטיבה.

נחמה רונן: אם זאת ההחלטה, יצטרכו גם חברות המטען למצוא את האלטרנטיבה, היא בוודאי קיימת.

אברהם פורז: אגב, טיסות המטען כולן רק לסחיפהול?

יאיר גנות: לא.

יאיר גנות: כל פעם שהפרחים קצת מתארחים, המטוס נכנס לאיחור - - -

נחמה רונן: זה שהפרחים מתארכים, החקלאים אמורים לדעת שהם צריכים לעמוד בשעת יעד כמו שעומדים במקומות אחרים בעולם, אי אפשר להיות כל כך גמישים כלפי כולם.

נחמה רונן: אני רוצה לומר, בעיניים של דאגת הציבור ואיכות החיים של אותם מיליון איש החיים מסביב לשדה התעופה, אני חושבת שההחלטה הייתה הוגנת, זו החלטת הממשלה היחידה שדיברה על חמש וחצי בבוקר, אני חושבת שעד חמש וחצי בבוקר זה נסבל בהתחשב בתנאים של מדינת ישראל.

אברהם פורז: איזה טיסות ממריאות בין חצות לאחת וחצי בלילה?

יאיר גנות: חברות התעופה שמטיסות מחצות ועד השעה שתיים בלילה הן: אל-על, אייר-קנדה, טרום-

אברהם פורז: מה הטיסה הכי מאוחרת של אל-על?

יאיר גנות: הטיסה הכי מאוחרת של אל-על היא באחת בלילה.

יאיר גנות: אז אמרתי, חברות התעופה שמטיסות מחצות ועד השעה שתיים בלילה הן: אל-על, אייר קנדה, טרום, פוטורה – שזו חברת צ'רטר, טרנס-אייר למוסקבה, רשאן אייר ליינס, אדריאה וקרואטיה אייר ליינס.

יאיר גנות: לא כולל מטוסי מטען ולא טיסות צבאיות.

אברהם פורז: באיזה שעה יוצאת אייר-קנדה ?

יאיר גנות: אייר קנדה יוצאת בשעה חצות ו-45 דקות.

נמרוד בר-אור: אני רוצה לציין, מדברים כל הזמן על ארבע החברות שנפגעות מהפסקת הטיסות, אני רוצה להעיר, שבין חמש וחצי לשש בבוקר - - -

אברהם פורז: מתי אתם ממריאים?

נמרוד בר-אור: בשעה 5:50.

נמרוד בר-אור: אם השדה ייסגר בשש בבוקר, אף אחד לא יודע מתי נקבל רשות המראה, זה יכול להיות גם שעה מאוחר יותר, זה תלוי בתנועה מעל אירופה.

אברהם פורז: אתם מצליחים לתת לנוסעים מישראל טיסות המשך ולהטיס אותם לכל מיני יעדים באירופה?

נמרוד בר-אור: כן.

נמרוד בר-אור: אני רק רוצה לציין, מעבר לארבע החברות שצוינו כאן: סוויס, אליטליה, לופטהנזה ו-KLM, יש עדיין חברות אחרות שממריאות בין חמש וחצי לשש, בין השאר חברת מאלב, לצדי יושב נציג של טרום, ועוד חברות אחרות.

אברהם פורז: טרום עושה continuation?

אייל פרימור: טרום עושה טיסות המשך.

אברהם פורז: לאיזה יעדים היא מוכרת טיסות המשך, לארצות הברית?

אייל פרימור: לכל אירופה וארצות הברית.

אייל פרימור: היא בהחלט לוקחת איזשהו נתח מהחברה הלאומית שלה.

אייל פרימור: אני רוצה לומר, ברמה של התייר הישראלי, אם מדברים היום על לקחת בין שתיים עשרה לשתיים את הסלוטים אחורנית, אנחנו אומרים, שהתייר הישראלי ישלם 15% יותר על כל חבילה.

אייל פרימור: כלומר, אם אנחנו ממריאים בשעה אחת בלילה, אנחנו מגיעים בארבע-חמש-שש לאירופה, הישראלי לא ישלם את הלילה של המלון.

אייל פרימור: אם נצא שעתיים קודם, נגיע בשלוש-שתיים לפנות בוקר, המשמעות היא עוד 15% לכל חבילה של ישראלי שיוצא ממדינת ישראל.

אברהם פורז: אבל הטיסה שאתה מוציא באחת בלילה היא לא טיסת המשך לשום מקום, זו טיסה רק לרומניה לא?

אייל פרימור: היא ממשיכה בחמש שש שבע עם טיסת המשך לכל מקום באירופה.

אייל פרימור: אני כרגע לא מדבר על continuation, אני מדבר על הישראלי שנוסע על ה-POINT TO POINT.

אברהם פורז: כן, אבל הישראלי הזה יכול גם להגיע לרומניה שעה קודם.

אברהם פורז: נניח שהטיסה של טרום תצא בחצות וחצי, זה יפגע בה?

אייל פרימור: היום היא יוצאת באחת ורבע, היא נוחתת בארבע, התייר הישראלי מגיע למלון בחמש או חמש וחצי, הוא לא משלם את הלילה.

אייל פרימור: אבל אם הוא ייצא בעשר וחצי, הוא יגיע בשעה אחת בלילה, הוא יצטרך לשלם מלון על הלילה.

אברהם פורז: הוא לא אמור לקבל חדר לפני עשר בבוקר.

אייל פרימור: ברומניה מקבלים את החדרים לפנות בוקר.

אייל פרימור: אם נצא בעשר וחצי בלילה, נגיע באחת בלילה והוא כן יצטרך לשלם על המלון.

אייל פרימור: זה תוספת של עוד 15% בחבילה של הישראלי.

יוסף וייס: למרות שנאמר שאנחנו טסים בבוקר - - -

אברהם פורז: מתי אתם ממריאים?

יוסף וייס: אנחנו ממריאים בין חמש וחצי לשש בבוקר.

יוסף וייס: יש לנו טיסה אחת שממריאה אחרי חצות.

יוסף וייס: חברת אדריה היא חברה קטנה וטיסות ההמשך שלה מצומצמות מאוד.

אברהם פורז: אתם מצליחים לעשות טיסות המשך, למכור כרטיסים לישראלים ליעדי המשך?

יוסף וייס: כן.

יוסף וייס: החצי שעה הזאת היא משמעותית ביותר, לא מדובר בויכוח סרק, מדובר בויכוח ענייני כי זה יגרום לנזק בלתי הפיך.

אברהם פורז: מה ייקרה אם נקדים לך את טיסה הלילה לחצות וחצי, לא נורא נכון?

יוסף וייס: גרוע מאוד.

יוסף וייס: דבר נוסף, בשעה שש בבוקר כביש ירושלים תל-אביב הומה מכוניות, כולם כבר ערים - - -

אברהם פורז: לא כולם ערים.

אסף רזיאל: יש כמה דברים שצריך להביא בחשבון בנושא טיסות סדירות של חברות התעופה הזרות.

אסף רזיאל: אחד, להערכתי משבר התעופה בארץ הוא לא רק משבר מקומי, כולם יודעים מה היה אחרי 11 בספטמבר והמשבר הוא כלל עולמי.

אסף רזיאל: חברות התעופה מנסות לצמצם על הגלובוס, לא תמיד יש סנטימנטים למדינת ישראל, אלא מסתכלים על זה מבחינה עסקית לחלוטין.

אסף רזיאל: אם ישראל תערים קשיים, סדר העדיפויות ברשימה לתחנות סגירה, ישראל תעלה גבוה מאוד.

אסף רזיאל: היו כבר חברות זרות שנסגרו בישראל.

אברהם פורז: הן הפסיקו לטוס לא בגלל שסגרו את נתב"ג בלילה.

אסף רזיאל: זה יהיה הקש שישבור את גב הגמל, גם כך יש קשיים ואם יפגעו בפעילות שלהן או בהכנסות, כאשר שוקלים את הפעילות הכלל עולמית, ישראל תעלה למקום הראשון כשיירצו לסגור, כמו שעושים בכל עסק כלכלי אחר.

אסף רזיאל: דבר נוסף שצריך להביא בחשבון, החברות הסדירות שפועלות בשעות הקריטיות, בעיקר בבוקר, פועלות עם מטוסים דור 3, מטוסים משחיתים, אלה מטוסים שלגביהם יש הקלות בכל שדות התעופה בעולם.

אסף רזיאל: מעבר לכך, גם מבחני הרעש טובים מאוד לגבי החברות הללו, החריגות הן לא תמיד בשעות האלה, לפעמים בשעות הלילה ולא בשעות הבוקר.

אורלי סגל: אני רוצה להמשיך את דבריו של אסף רזיאל.

אורלי סגל: אליטליה נמצאת כרגע בתוכנית הבראה.

אורלי סגל: סגרנו את התחנה בסן-פרנסיסקו, תחנה גדולה, גם את לוס-אנג'לס, את הונג-קונג, בנקוק, חברת התעופה לא היססה וסגרה את התחנות הללו.

אורלי סגל: פעלנו בשנה שעברה עם 24 טיסות, הורדנו ל-14 טיסות בישראל ואחת הסיבות, הסכם הבילטראלי עם אל-על שמגביל אותנו.

אורלי סגל: היום אנחנו פועלים עם 14 טיסות, שתי טיסות יומיות, האחת בבוקר והשנייה אחר הצהרים.

אורלי סגל: טיסת הבוקר יוצאת בשעה חמש וחצי בבוקר עם 80% המשכים.

אורלי סגל: כלומר, אם אנחנו מפספסים המשכים – כי אין לי מושג מתי נקבל SLOT, בהנחה שנקבל בשש, יהיו גם איחורים, אנחנו מפספסים אחד מהיעדים החשובים שלנו שזה ארצות הברית.

אברהם פורז: טיסת הבוקר היא דרך מילאנו או רומא?

אורלי סגל: תל אביב – מילאנו.

אורלי סגל: כדי להמחיש את העניין, היום טיסת הבוקר שלנו עומדת על 100% תפוסה, היא מלאה, כאשר ל-80% יש טיסת המשך.

אורלי סגל: טיסת אחר הצהרים במצב של 30% תפוסה, זאת אומרת שטיסת הבוקר מחזיקה את טיסת אחר הצהרים.

אורלי סגל: אם אנחנו סוגרים את טיסת הבוקר, זה אומר, הקו שמחזיק למעשה את כל האופרציה של אליטליה בישראל – מת.

אורלי סגל: אליטליה מחזיקה בשיניים את הקו לישראל, אנחנו עושים את המקסימום, אני חוששת שבלי טיסת ההמשך לא תהיה לנו שום סיבה לפעול על הקו.

מרקוס שמיד: (תרגום מאנגלית) כל חברות התעופה הזרות שפועלות יושפעו.

מרקוס שמיד: כולנו טסים באיירבוס 30-3, 40-3, 20-3, לישראל.

מרקוס שמיד: יש לנו עדויות בכתב, ונוכל לתת לכם אותן, שאנחנו פועלים בפחות מ- 75 דציבלים של רעש, שזה נחשב שקט.

מרקוס שמיד: יש לנו הכבוד לטוס לישראל עם מטוסים מאד שקטים, ואנחנו מבינים גם שאנשים סובלים לפעמים מרמות הרעש.

מרקוס שמיד: תודה לכם.

אברהם פורז: ספר לי קצת על נמלי התעופה בשוויץ- בציריך וג'נבה.

אברהם פורז: האם הם סגורים במשך הלילה?

מרקוס שמיד: יש לנו הפסקה מחצות ועד 6 בבוקר, אבל יש לנו מדידות רעש.

מרקוס שמיד: יש לנו חלוקה לקטגוריות.

אברהם פורז: אבל גם המטוסים השקטים לא מורשים לטוס בשעות הלילה, נכון?

אברהם פורז: להמריא, על כל פנים.

מרקוס שמיד: אתה צודק – בין חצות ל- 6 בבוקר.

אברהם פורז: מתוך הנוסעים שלכם – לגבי כמה מהם שוויץ היא היעד הסופי של הטיסה, וכמה טסים ליעדים אחרים?

מרקוס שמיד: אחוז טסים לשוויץ, ו- 75 אחוז ממשיכים הלאה.

אברהם פורז: יש עוד מישהו מחברות תעופה זרות שלא דיבר?

אברהם פורז: כן, אדוני.

סטפן זמש: (תרגום מאנגלית) אני רוצה לציין שעשינו מחקר על נמלי תעופה אירופאים.

סטפן זמש: אכן, בכל נמל תעופה באירופה יש הגבלת רעש מסוימת.

סטפן זמש: ומידי פעם אפילו יידרש סוג של מה שנקרא - עוצר.

סטפן זמש: אבל אם נבחן מה קורה בשדות תעופה עיקריים באירופה – שרל דה גול בפריס פתוח למטוסים מדרגה 3.

סטפן זמש: אלה הם מטוסים שחברי משוויץ תיאר.

סטפן זמש: בבריסל פתוח נמל התעופה למטוסים מדרגה 3.

סטפן זמש: שדה התעופה במדריד מוציא מן הכלל את מטוסי 747-200, אבל בדרך כלל הוא פתוח.

סטפן זמש: שדה התעופה באמסטרדם פתוח בדרך כלל, עם הגבלות רעש.

סטפן זמש: שדה התעופה בלונדון פתוח בדרך כלל, ודרגת הדציבלים המקסימלית היא 89.

סטפן זמש: כפי שאמרנו – אנחנו פועלים ב-75 דציבלים.

סטפן זמש: בקופנה

סטפן זמש: גן – פתוח בדרך כלל, ודרגת הדציבלים המקסימלית במשך מה שנקרא "העוצר" – 85.

סטפן זמש: כלומר, נמלי התעופה האירופאיים נוקטים גישה פרגמטית בשאלה הזו.

סטפן זמש: הם מאזנים בין הצרכים של חברות התעופה והצרכים הסביבתיים.

סטפן זמש: הם מרשים למטוסים השקטים יותר להמשיך בפעילות.

קריאה: שמעתי הרבה דיבורים על שעות פתיחה באירופה, אני מציע שהנושא ייבדק ביסודיות.

אברהם פורז: אנחנו נבדוק זאת לעומק.

אבי שוורץ: אל-על היא החברה הלאומית שתהיה כאן תמיד, אם התיירות תרד ואם התיירות תעלה.

אבי שוורץ: הבעלים של אל-על הם משרד התחבורה וממשלת ישראל ולכן לא אוכל לצאת כנגד שר התחבורה ולדבר אודות ההחלטה.

אברהם פורז: אם כי היא גם משרתת אתכם, אז אי אפשר לומר שיש לכם סיבה לצאת כנגד.

אבי שוורץ: בכל בסיס אם יש חברת בית, כאשר שעות הפעילות מצטמצמות, החברה שנפגעת הכי קשה היא החברה ששדה הבית שלה נמצא כאן.

אבי שוורץ: לנו יש יותר טיסות מאשר כל החברות הזרות יחד, הנתח שלנו הרבה יותר גדול משלהם.

אבי שוורץ: לכן, החברה שנפגעת מהגבלת פעילות שדות התעופה היא החברה הלאומית שלה יש את הכי הרבה המראות ונחיתות.

אברהם פורז: יש לכם הרבה טיסות שממריאות בין חמש וחצי לשש?

אבי שוורץ: הטיסות שלנו לארצות הברית שיוצאות באחת בלילה ומגיעות בחמש וחצי – בקיץ, ובארבע וחצי – בחורף, הזזה בחצי שעה נוספת תגרום לכך שהטיסה תגיע בארבע וחצי.

אבי שוורץ: כאשר אתה מדבר על יציאה בשעה אחת וחצי, אנחנו יוצאים בעצם קודם - - -

אברהם פורז: אין לך בעיה לנחות בקנדי מוקדם יותר.

אבי שוורץ: בארבע בבוקר אין לי בעיה לנחות בנמל התעופה קנדי, השאלה היא, האם המוצר הזה לקהל הישראלי – שאנחנו לוקחים יותר מחצי ממנו לארצות הברית – אטרקטיבי ומעניין להגיע בארבע בבוקר?

אבי שוורץ: האם זו השעה הנכונה להגיע לניו-יורק?

אבי שוורץ: כאשר אני מגיע בשעה שש וחצי למלון, זו שעה נוחה יותר, יש ארוחת בוקר וכדומה.

אבי שוורץ: שנית, אפליה קלה במוצר היא אפליה לטובת החברות הזרות במקרה הזה.

אברהם פורז: אם צריך לקחת בחשבון שיקול של איכות סביבה ושקט למיליון תושבי גוש דן אל מול הנוחות של כמה אלפי נוסעי אל-על - - -

אבי שוורץ: עשרות אלפים.

אברהם פורז: נניח שהיינו אומרים לכם, ההמראה בחצות וחצי - - -

אבי שוורץ: בשבילנו זה חצות, זה חצי שעה אחורנית.

אברהם פורז: כל הסיפור הוא חצי שעה הבדל, אז מגיעים למנהטן מוקדם יותר, אגב, אין פקקים, זו שעה טובה להגעה.

אבי שוורץ: אם ההחלטה הזאת תיפול, אני מבקש שיירשם בפרוטוקול, שאל-על תפסיק את טיסותיה לקנדה.

אבי שוורץ: שדה התעופה בקנדה קשיח, הוא לא נותן לנו לנחות, הוא נפתח מאוחר, אנחנו יוצאים ברגע האחרון שניתן לצאת, כבר היום אנחנו מסתובבים חצי שעה באוויר, אם נצטרך להסתובב שעה וחצי באוויר, אנחנו לא נטוס כי זה לא כלכלי.

אבי שוורץ: אל על תבטל את טיסותיה לקנדה.

אבי שוורץ: דבר נוסף, בכל שדות התעופה בעולם, בכל השיחות בין מנהלי חברות התעופה, כאשר מדברים על חלוקת - - -

אברהם פורז: הטיסה שאתם מוציאים לטורונטו היא הטיסה שממשיכה ללוס אנג'לס?

אבי שוורץ: נכון, היא ממשיכה ללוס אנג'לס.

אברהם פורז: מתי היא יוצאת?

אבי שוורץ: היא יוצאת באחת בלילה ומסתובבת חצי שעה באוויר כדי שתוכל לנחות.

אבי שוורץ: צריך לזכור שאל-על היא החברה שתמיד תישאר כאן, תמשיכו להכות בה וכאשר המצב לא יהיה טוב, כל אלה שמדברים כאן לא יטוסו גם אם תיתן להם שעות נוחות.

אבי שוורץ: אני רוצה לציין דבר נוסף ואני שמח שהעלו את הטיעונים חברות התעופה הזרות, בכל שיחות בין מנהלי התעופה האוויריים של המדינות ישראל וארצות אירופה השונות, כאשר דיברו על חלוקת - - -

יוסי פתאל: אני לא בטוח שאנשים שמו לב, אבל השמיים שקטים ממילא.

יוסי פתאל: מי שראה את המספרים שפורסמו רק אתמול, במאי היו 29% בתנועה, 22% בטיסות, חברות התעופה הזרות נמצאות בירידה של 16%, לשמחתנו לאל-על ירידה רק של 10%, בשכר הזר ירידה של 58%.

יוסי פתאל: אז אם לא היינו מדברים רק מקשיבים, השמיים בין כה וכה שקטים.

יוסי פתאל: זה המצב.

אברהם פורז: כנראה שביום הם שקטים אך לא בלילה.

יוסי פתאל: לא, הם שקטים גם בלילה.

יוסי פתאל: מתנהל כאן דיון שהוא קצת מנותק מהמציאות.

יוסי פתאל: ספרים שלמים נכתבו בנושא העיתוי, התזמון של הדיון הזה במצב התיירות היום – אני מדבר בשם מגזר שייפגע ישירות, מגזר גדול שמייצר כ-20 אלף מקומות עבודה, סוכני נסיעות וכל המעגלים מסביב, אנחנו לא חברות תעופה ואין לנו מטוסים, אנחנו אנשים שמתפרנסים ואנחנו לא נשענים על תקציבי מדינה, בדרך הזאת גם אנחנו נמצא עצמנו נפגעים.

יוסי פתאל: מלכתחילה יותר שקט ממה שתכננו.

יוסי פתאל: כל התכנונים על שקט היו לפי מספרים של 3 ו-4 מיליון תיירים.

יוסי פתאל: המסר כלפי חוץ, המשפט הזה שאנחנו רוצים להיות כמו אירופה, היה נעים לכמה דקות, אבל אנחנו ואירופה - - -

בן ציון סלמן: מתחילים בזה.

יוסי פתאל: בוא נתחיל בדברים אחרים, נעשה את זה אחרי שנגמור את הרפורמה ברשות הפלסטינית.

יוסי פתאל: העיתוי תמוה.

יוסי פתאל: אני מקבל מה שאמרו חברות התעופה הזרות, עם כל הכבוד, מדובר בקווים מאוד רווחיים וחשובים להן.

יוסי פתאל: כאחד שנולד ליד שדה התעופה, גדל ליד המסלול ויודע לזהות את המטוסים רק לפי רחש המנועים, לומר שהדחייה הזאת בחצי שעה בלילה תורמת במשהו לאיכות החיים, "בסדר".

יוסי פתאל: ישבנו בדיונים אצל שר התחבורה במטרה לצמצם את השכר הזר, אבל לא צריך לעשות וידוא ולתת איזשהו גזר דין שהוא פרובלמטי מכל הבחינות עם השלכות לגבי משק התיירות בכלל.

משה רינת: חברי הוועדה הנכבדים, אני מייצג 180 אלף תושבים במסגרת המאבק שאנחנו מנהלים נגד רעש המטוסים, בעצם האוכלוסייה הרבה יותר גדולה ומגיעה למיליון איש הסובלים מרעש המטוסים.

משה רינת: אנחנו נאבקים על כך כבר שנים, את מה שהשגנו בתביעה שלנו, ובסופו של דבר השר קיבל את ההחלטה הנ"ל, אני מציע לכם לראות את הילדים קמים בבוקר עם עיניים טרוטות לאחר לילה ללא שינה.

אברהם פורז: הילדים אמורים ללכת לישון בעשר וחצי ולא באחת וחצי.

משה רינת: אני מדבר על הילדים, אבל אני מדבר גם על המבוגרים.

משה רינת: רבותיי, אנחנו רוצים לסייע לחברות החוץ, זה חשוב, נכון, אבל קחו בחשבון שמדובר באוכלוסייה גדולה, מדובר באיכות חיים של אנשים, כמובן שהבקשה שלנו היא להרחיב.

משה רינת: אבל גם אנחנו לוקחים בחשבון את צרכי המדינה.

משה רינת: על המינימום הזה נצטרך להיאבק, אם לא נשיג את ההישג הזה, נלך עד בג"ץ.

אורלי סגל: מבחינת

אורלי סגל: כם להקדים את שעות השינה, זה מקובל?

אברהם יחזקאל: עם כל הכבוד לך, את אחראית על שעות השינה של האזרחים?

אברהם יחזקאל: תבואי לגור בחולון ותראי.

אברהם פורז: בביקור שלנו ברשות שדות התעופה שהתקיים בשבוע שעבר, נאמר לנו שחיל האוויר ממריא בשעות הלילה עם מטוסים מאוד רועשים.

אברהם פורז: על פי החלטת הממשלה אני מבין שאתם צריכים לכך את אישור שר הביטחון, האם אתם מקבלים על כל טיסה בלילה אישור המראה?

אל"מ דני שלייפר: שר הביטחון האציל זאת על מפקד חיל האוויר.

אל"מ דני שלייפר: מפקד חיל האוויר מאשר כל המראה אחרי 11 בלילה.

אל"מ דני שלייפר: אין הרבה כאלה וגם אין הרבה מטוסים רועשים בבח"א 27, רק מטוסי ה-707.

אל"מ דני שלייפר: רוב ההמראות אחרי 11 בלילה לטיסות אימונים הם מטוסי הרקולס, שהם מטוסים די שקטים.

אל"מ דני שלייפר: אלה טיסות אימון.

אל"מ דני שלייפר: לטיסות מבצעיות - - -

אברהם פורז: לטיסות מבצעיות אין לנו טענות.

אברהם פורז: האם באמת עושים מאמץ שלא להמריא עם מטוסי 707 בלילה?

אל"מ דני שלייפר: אין טיסות אימונים בלילה, קורא שיש מקסימום שתיים-שלוש גיחות בשבוע אחרי 11 בלילה.

אל"מ דני שלייפר: מטוסי 707 כמעט ולא טסים.

אברהם יחזקאל: החל משנת 1996 אני שומע את אותם טיעונים, אני הייתי אז יושב ראש ועדת הכלכלה, אותן אמירות, אומנם הסיבות שונות, סיבות תיירותיות, אך אני לא בטוח שאם בעוד שנה יתקיים דיון מסיבות אחרות – הלוואי שהתיירות תצמח – לא נשמע את אותם הטיעונים.

אברהם יחזקאל: גם אז עלו הטיעונים של מנועים, של מכשירי ניתור של רשות שדות התעופה שמתקינה בעיר שלי, בראשל"צ, והשאלה היא פשוטה לחלוטין, האם הגיע רגע האמת את החלטת הממשלה או משהו דמוי החלטת ממשלה – אני מסכים אתך שיש בעיה משפטית – אבל הבעיה ציבורית מחד וכלכלית מאידך.

אברהם יחזקאל: אלה שתי הבעיות.

אברהם יחזקאל: ציבורית – יש היום בערך כ-700 אלף תושבים בסביבת חולון, ראשון, שוהם, בת-ים, שחשים את העניין.

אברהם יחזקאל: אני לא רוצה לציין את המרחקים באירופה ואת מועדי הפתיחה שם, אבל יש בעיה ששדה התעופה היחידי שלנו ממוקם בלב אוכלוסייה, דבר הגורם לבעיות.

אברהם יחזקאל: אגב, לא רק בעיות של רעש, יש בעיות קשות מאוד אחרות אפשריות.

אברהם יחזקאל: לכן, הבקשה שלי, שהוועדה תקבל החלטה שמצד אחד תשמור על האינטרסים של חברות התעופה אך מצד שני, אלמנט של החלטה שיש עמה תום לב, רבותיי, יש בעיה, אנחנו מבקשים ששדה התעופה יהיה סגור ככל הניתן, מדובר בעוד חצי שעה, אולי לא נראית דרמטית, אולי כלכלית היא דרמטית, אולי היא בעייתית מבחינת עומס, אבל יחד עם זאת היא בעייתית מבחינת הציבור.

אברהם יחזקאל: אדוני יושב ראש הוועדה, בשנת 1996 הייתה החלטה שדיברה על עשייה בשני שלבים.

אברהם יחזקאל: לכן אני מציע לכולם, כאשר מקיימים דיון וטוענים טיעונים, צריך לזכור, אנחנו זוכרים את הדיון הזה ואנחנו יודעים מה יהיה בדיונים הבאים.

אברהם יחזקאל: לכן הגיע רגע האמת "לחתוך את העניין".

אברהם יחזקאל: אני רוצה להציג כאן מספר נתונים, ביוני 2002, טיסות סדירות בשדות התעופה באירופה: מועד המראה ראשון בשעה שבע בבוקר באמסטרדם.

אברהם יחזקאל: מינכן – 6:00 בבוקר.

אברהם יחזקאל: פרנקפורט – 6:00.

אברהם יחזקאל: מילאנו – 6:30.

אברהם יחזקאל: רומא – 6:30.

אברהם יחזקאל: ז'נבה – 6:00.

אברהם יחזקאל: ציריך – 7:00.

אברהם יחזקאל: אנחנו לא יכולים להיות דומים לאירופה כי יש לנו בעיות אחרות ויש לנו סדרי עדיפות.

אברהם יחזקאל: אבל עם כל הכבוד, מכיוון שהדיון הזה כבר התקיים בעבר ואם לא נסיים אותו היום הוא גם יימשך בעתיד, הגיע רגע האמת וצריך להכריע.

אברהם יחזקאל: אני אומר את הדברים כתושב ראשון לציון, אני לא מתבייש להודות בזה שאני תושב ראשון לציון.

גבי אופיר: שמענו כאן את החברות הזרות וגם נציגות של התושבים, ברור שאני משתדל לשמור על האיזונים באופן מלא.

גבי אופיר: חבר הכנסת אבי יחזקאל הציג את הבעייתיות של הסביבה ומאידך לאפשר לחברות התעופה הזרות להפעיל את הקווים שלהן.

גבי אופיר: אגב, נפגשתי אתן לפני כחודשיים והבעתי את דעתי במכתב לשר התחבורה.

גבי אופיר: אני רוצה לציין, שבשמונת החודשים האחרונים, בסיורים שלי ברשויות המקומיות עולה בכל פעם מחדש נושא מגבלות של המראות הלילה כאשר הבקשה היא שהמראות יחלו רק בשעות הבוקר.

גבי אופיר: זה לא משנה כרגע מתי מתחילה החצי שעה, אבל הבקשה הכללית היא שעות הבוקר.

גבי אופיר: כמנכ"ל רשות שדות התעופה המלצתי להאריך את מגבלות הלילה, הסתבר שבתקופה הזאת היה קיטון בתנועת הנוסעים.

גבי אופיר: כל ההמלצות הגיעו לשר התחבורה וההחלטות יתקבלו על ידו.

גבי אופיר: ברור שהסמכות היא של השר, הוא זה שמגדיר את שעות הלילה.

אברהם פורז: זה לא ברור, אני גם לא בטוח שלממשלה יש סמכות לכך.

גבי אופיר: בעבודה כפי שמתנהלת בין שר התחבורה לביני, ברור לי שההחלטה היא של השר.

גבי אופיר: האם היא נכונה, צריך לבדוק אותה משפטית.

אברהם פורז: בהיבט הפורמלי אני לא בטוח שהיא נכונה.

אברהם פורז: יכול להיות שאתה רוצה להתחשב בשר ובדעתו, זה טבעי.

גבי אופיר: דבר אחרון, ב-27 באוקטובר, יום א', ההחלטה תיכנס לתוקף, לכן צריך לקבל החלטה מוקדם ככל האפשר.

אליקים סלע: אני תושב מושב צפריה, מי שלא יודע, אנחנו על הגדר של שדה התעופה ואנחנו הראשונים שנפגענו כלכלית ובריאותית.

אליקים סלע: יש החלטות ממשלה, יש את דוח סוארי והמלצות איכות הסביבה, חברת הכנסת רונן בוודאי מכירה זאת.

אליקים סלע: כעת אחרי שבנו את נתב"ג 2000, כאשר הוא יחל לפעול, יהיו טיסות רבות ולנו יהיה גיהינום, כבר עכשיו עם מיעוט הטיסות יש לנו גיהינום.

אליקים סלע: אני מודיע זאת חד משמעית.

אליקים סלע: אל"מ דני שלייפר אומר, שהמטוסים הממריאים הם שקטים, אני רוצה לומר לו, בשביל להתעורר מספיק יתוש, לא צריך לשם כך מטוס שקט.

אליקים סלע: באיכות הסביבה, מבחינת שמיעה, יכול להיות שמטוס שקט לא מזיק שמיעתית אבל בשביל להתעורר מספיק הליקופטר קטן.

אליקים סלע: אני רוצה לספר לכם שיש מטוסים שטסים גם אחרי שתיים עשרה בלילה.

אליקים סלע: מה קורה אם יש איחור בטיסה, מורידים את הנוסעים ונותנים להם לינה אותם במלון מכיוון שהשעה שתיים עשרה בלילה?

אליקים סלע: לא.

אליקים סלע: המטוס טס גם חצי שעה וגם שעה מאוחר יותר.

אליקים סלע: אנחנו לא ישנים בלילה.

אליקים סלע: יש לנו תינוקות, ילדים, זקנים, ואנחנו לא ישנים.

אליקים סלע: מטוס מרעיש גם באמצע היום וזה קשה.

אליקים סלע: ישנה החלטת ממשלה על הקמת ועדת שרים שתדון בעניין, הוועדה לא קמה עד היום.

אליקים סלע: הוועדה צריכה לפתור את הבעיה, מה עושים עם המשפחות שגרות סביב לשדה, השיקול הכלכלי גובר על כל השיקולים האחרים וכל אחד דואג לעצמו על חשבון האחר.

צבי מילשטיין: אני מנהל אגף איכות הסביבה בעיריית ראשון לציון.

צבי מילשטיין: אני נוגע בנושא זה מבחינת איכות הסביבה במסגרת בדיקות רעש וטיפול בתלונות.

צבי מילשטיין: העיר ראשון לציון מונה כ-230 אלף תושבים.

צבי מילשטיין: 100 אלף תושבים חשופים לרעש למטוסים שעוברים בלילה בנתיב שבו טסים מטוסי אל-על, מטוסי מטען ומטוסי אגרקסקו עם הפרחים.

צבי מילשטיין: פירוש הדבר, שהרעש קיים גם בשעות הלילה.

צבי מילשטיין: חייב להיעשות איזון, מצד אחד בקשת החברות, מצד שני, איכות הסביבה ומנוחתם של התושבים בשעות הלילה, מדובר בילדים, אנשים עובדים שנמצאים על הכבישים, יש לזה השלכות רבות.

צבי מילשטיין: יהיו יותר מטוסים, ברור שתושבי ראשון יסבלו יותר.

אופיר קרני: ראשית, נכון שיש קונפליקט בין הציבור שסובל מרעש מטוסים, אבל אני רוצה להזכיר לפורום, שמול הציבור הזה שסובל יש ציבור אחר שעלול להיפגע והציבור הזה הוא למעשה כל עם ישראל, כל ציבור הטסים שמונה היום 4 מיליון טיסות של ישראלים.

אופיר קרני: החשש העיקרי, שכתוצאה מהחלטה – החלטה אולי בכיוון הנכון – הממשלה נדרשה בעבר לסוגייה הזאת והחליטה שהשדה ייסגר עד לשעה חמש וחצי, לא בכדי כנראה, כפי שעולה כאן מחברות התעופה הזרות, שהשעה הקריטית הזאת עלולה לפגוע פגיעה משמעותית בכל נפח הטסה המהווה סדר גודל של 25% מנפח הטיסה.

אופיר קרני: ללכת למדיניות כזאת זה להסיג את משק התעופה הישראלי אחורה עשר שנים.

אופיר קרני: לפני עשר שנים לערך, כאשר הממשלה החליטה ללכת לרפורמה במשק התעופה, לפתוח את השמים, לאפשר ליותר חברות זרות לייצר כאן יותר קיבולת, לאפשר למחירים להיות יותר תחרותיים, לאפשר להיצע להיות מגוון, היא בדיוק התכוונה לדברים האלה, שכל אותן חברות זרות יוכלו לאפשר תחרות אמיתית.

אופיר קרני: זה לטובת כל הציבור הישראלי.

אופיר קרני: הפגיעה המשמעותית תהיה בחברות הזרות המייצרות תחרות סבירה, הוגנת, מגדילות את קיבולת הטיסה, מאפשרות לשמור על רמת מחירים סבירה שכל הציבור הישראלי נהנה ממנה, וזו תהיה טעות חמורה ללכת אחורה.

אופיר קרני: בהיבט הפורמלי, הנושא של שעות הסגירה נקבע בהחלטת ממשלה, ולכן כל שינוי בשעות יצטרך לחזור לממשלה לדיון מקיף.

רון עציון: אנחנו מדברים בנושא המהווה אולי את האיום הגדול ביותר על פיתוח תשתיות, מפני שמי שחושב שאפשר יהיה להמשיך לפתח את התשתיות התעופתיות על ידי דחיפה בצורה לא מאוזנת של אינטרסים תעופתיים בלבד, ללא רצון התושבים, טועה.

רון עציון: יש הרבה דוגמאות בחו"ל וגם אצלנו כאשר אנחנו מסתכלים על אזור נתב"ג, מה קרה ליישובים הסובבים את השדה, באיזה קשיים נתקלנו בגלל ההתנגדות הציבורית.

רון עציון: לכן כאשר מדברים על פיתוח תשתיות תעופתיות, אנחנו חייבים לדבר על איזון אינטרסים.

רון עציון: אם מסתכלים מה קורה בחו"ל, אני אשאיר לך כאן את הוראות הפעלת סחיפהול ממרץ 2002, יש דוגמאות רבות, אין שדה אחד כדוגמת משנהו, מכיוון שכל ארץ מצאה את האיזון המיטבי מבחינתה.

רון עציון: בכל מקום הדבר נעשה בשיתוף התושבים.

רון עציון: אנחנו מחויבים לזה.

רון עציון: רק לפני חודש קיבלנו אישור במועצה הארצית לתכנון ובנייה להרחבת הזרוע הרביעית בנתב"ג.

רון עציון: האישור הזה ניתן בתמיכה ציבורית מאחר והתחייבנו בעשרות מיליוני דולרים לשיפור איכות הסביבה.

רון עציון: זה התנאי.

רון עציון: לכן אני פונה מכאן לחברות התעופה הזרות, תנו יד למציאת האיזון המיטבי.

סטיליאן גלברג: אנחנו מברכים על החלטת שר התחבורה.

סטיליאן גלברג: שמענו רבות על הנזקים שייגרמו לחברות התעופה, אני יכול לדבר על הנזק לתושבים, שזה נזק למשק הלאומי.

סטיליאן גלברג: לא רק שהשינה נפגעת, גם איכות השינה נפגעת.

סטיליאן גלברג: אני בטוח שיושב ראש הוועדה לא היה רוצה לנהוג ברכב מול תושב צפריה לאחר לילה פעיל בנתב"ג.

סטיליאן גלברג: יש לזה השלכות כלליות רבות, מחירי הדירות ירדו, ישנה החלטת ממשלה, הבטחה שלטונית שחייבים לקיים - - -

אברהם פורז: החלטת הממשלה מדברת על כך, שהחל מ-1 ביוני 1999 יופסקו ההמראות מאחת בלילה ועד חמש וחצי בבוקר.

סטיליאן גלברג: המשרד לאיכות הסביבה לא נהנה כהוא זה אם יש טיסות בלילה או אם טיסות בלילה, מה שמעניין אותנו, אם יש רעש או שאין רעש.

צביה בלאו: החלטת הממשלה מדברת על להנחות את שר התחבורה.

אברהם פורז: להנחות את שר התחבורה, המשמעות: להורות לו.

אברהם פורז: זה נאמר רק בנימוס.

צביה בלאו: יכול להיות שזה נאמר בנימוס, אבל בהחלטה עוד כתוב:

צביה בלאו: לפי סמכותו.

צביה בלאו: ולכן לשר התחבורה יש שיקול דעת.

אברהם פורז: אני מציע לכם שלא ללכת לבית משפט עם טיעונים כאלה כי יזרקו אתכם מכל המדרגות.

גורדון בלוך: ההחלטה לא פוגעת רק בחברות התעופה, שלדעתי היום מסבסדות את הפרנסה שלנו בגלל המצב הכלכלי, ההחלטה פוגעת גם באנשים העובדים מסביב לשדה התעופה כמו למשל, רשות שדות התעופה, חברות הקייטרינג וכו'.

אברהם פורז: ההנחה היא, שיטוסו בחברות תעופה שטסות ביום.

אברהם פורז: אף אחד לא יוותר על נסיעה לחו"ל רק בגלל שאליטליה לא טסה.

אברהם פורז: יטוסו לאיטליה עם אל-על.

אברהם פורז: זה מה שרוצה בעצם אל-על.

אברהם יחזקאל: אבל אז יש בעיה עם המחירים, ישלמו יותר.

שאול בן-חיים: אני רוצה לשאול, מה לוח הזמנים שניצב בפנינו?

אברהם פורז: ועדת הכלכלה של הכנסת איננה בית משפט ואינה יכולה לתת פסק דין, היא יכולה רק להנחות, להמליץ ולהביע דעתה בפני שר התחבורה והגורמים האחרים מתוך תקווה והנחה, שהשר כשהוא נשבע אמונים ואומר לקיים את החלטות הכנסת, זאת הכוונה.

אברהם פורז: לכן, אם אתה שואל אותי, אם למחוק את העתירה מבית המשפט, אני לא מציע לך למחוק אותה.

אברהם פורז: אנחנו רוצים להאמין ששר התחבורה והגורמים האחרים קשובים לעמדת הכנסת וחברי הכנסת.

אברהם פורז: ולפיכך, אינני יכול לסכם היום את הדיון, אגב, גם אם היינו מחליטים החלטות מכריעות שכך ייעשה, זה לא מחייב את השר באופן משפטי, זו הנחייה, זו המלצה, יש לה משקל ציבורי.

אברהם פורז: התחייבתי בפני שר התחבורה שלא להחליט היום משום שהוא רוצה לבוא ולטעון בפנינו ולכן אני לא מסכם את הדיון.

אברהם פורז: אבל מותר גם לי להביע את דעתי כמו כל חבר כנסת אחר.

אברהם פורז: כמו כל החלטה, צריך למצוא את האיזון בין השיקולים השונים.

אברהם פורז: לגור ליד שדה התעופה, גם ביום זה לא נעים.

אברהם פורז: יש ציבור גדול של תושבי ישראל שגרים ליד בסיסים של חיל האוויר, ששם יש מטוסים שרועשים הרבה יותר מכל התעופה האזרחית ואם יש פעילות מבצעית הם יטוסו ביום ובלילה.

אורלי סגל: גם שדה דב.

אורלי סגל: אני גרה שם.

אברהם פורז: שדה דב פחות פרובלמטי.

אברהם פורז: אילו כל הבעיה הייתה מסתיימת בכך שיוצאים חצי שעה מאוחר יותר מנתב"ג ומגיעים לרומא או לציריך חצי שעה מאוחר יותר, כולנו היינו מצדיעים לשר התחבורה ואומרים לו כל הכבוד.

אברהם פורז: אבל שמענו כאן נתונים חשובים על כך, שחלק גדול מהנוסעים שמגיעים לטיסות ליעדים לאירופה, הם ממשיכים ליעדים אחרים.

אברהם פורז: אם יהיה איחור בהמראה הם יפספסו את טיסות ההמשך, כתוצאה מזה, כדאיות הטיסות יכולה להתבטל והחברות הזרות עלולות לסגור את הקווים לארץ בכלל.

אברהם פורז: כישראלים אנחנו מעונינים שזה לא יקרה.

אברהם פורז: אנחנו גם מכירים את הבעיות של צוותי האוויר שפוחדים לישון פה, רוצים לנחות בלרנקה, אנחנו לא צריכים להוסיף על כל המכשולים.

אברהם פורז: לנו יש עניין שקשרי התעופה בישראל המופעלים על ידי החברות הזרות ימשיכו.

אברהם פורז: אדוני מנכ"ל משרד התחבורה, אני מבקש שתעביר לשר, לדעתי בלתי סביר לחלוטין לדחות את ההחלטה משעה חמש וחצי לשש בבוקר.

אברהם פורז: בעיניי זה בלתי סביר לחלוטין.

אברהם פורז: מעבר לכך, אם רוצים להאריך את שעות המנוחה לתושבי האזור, הפתרון יכול לבוא דווקא בתחילת הלילה ולא בסופו.

אברהם פורז: בעיניי עדיף למשוך את החצי שעה בתחילת הלילה ולא בסוף.

אברהם פורז: אני רוצה להוסיף ולומר דבר נוסף, עם כל הכבוד לשר התחבורה ולפרשנות שלו כאן, ברגע שהממשלה החליטה בהחלטה האומרת שהחל מ-1 ביוני 1999 יופסקו כל ההמראות בין אחת בלילה לחמש וחצי בבוקר, זו החלטת הממשלה המחייבת כרגע ואם שר התחבורה רוצה לשנות זאת, הוא לא יכול על דעתו להחליט שהוא משנה כי יש אינטרסים תיירותיים, יש אינטרסים אולי של משרד החוץ, יש עוד שיקולים נוספים, עם כל הכבוד לשר התחבורה, הוא צריך להביא החלטה בפני הממשלה ולבקש את אישורה.

אברהם פורז: ואז בפני הממשלה יובאו כל השיקולים, גם התיירותיים, גם הכלכליים, גם הדיפלומטיים, גם הביטחוניים וגם אחרים, ולא רק שאלת איכות הסביבה.

אברהם פורז: אני מודה למנכ"ל משרד התחבורה ולכל הנוכחים, אנחנו נקיים את המשך הדיון עם שר התחבורה, אבל אני מבקש מהמנכ"ל לומר לו את דעתי, אם הוא חושב שהשעות לא מתאימות, שיעביר את בקשתו לממשלה על מנת שתקיים דיון מעמיק.

אברהם פורז: אני חושב לכאורה שאין לו סמכות לסטות מהחלטת הממשלה, הגוף הסטטוטורי זה רשות שדות התעופה, גם הם כפופים להחלטת הממשלה אפילו אם היא לא החלטה מחייבת באופן משפטי.

אברהם פורז: דבר מינימלי שממשלה מקבלת החלטה ורוצים לשנות אותה, לא משנים אותה בזה שהשר אומר לא מעניין אותי, לדעתי צריך לחזור לממשלה.

אברהם פורז: אנחנו נקיים דיון בהשתתפות השר, על המועד נודיעכם בקרוב, אני מודה לכם על השתתפותכם, הישיבה נעולה.