ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 469, 2002-06-03 12:15

אברהם פורז: בוקר טוב.

אברהם פורז: על סדר יומנו היום תקנות הגנת הצומח (מניעת חדירה של נגעים לאזור הנגב והערבה) – בקשה לדיון מחדש ודיון מחדש.

אברהם פורז: האם זה לאור ההערה של משרד המשפטים?

אברהם פורז: אתי בנדלר: כן.

אברהם פורז: התעוררה אצלנו השאלה בישיבה הקודמת מה דינו של אדם שלא יודע לא על החוק ולא על התקנות - הוא נוסע בדרך לאילת, יש לו כמה תפוחים שהוא קנה בתל-אביב והוא יוצר עבירה.

אברהם פורז: דיברנו על כך שבתקנות ייאמר בצורה מפורשת שרק אם במזיד ולא בשגגה, כלומר שזו לא עבירת רשלנות.

אברהם פורז: קיבלנו מכתב מה-18 בפברואר 2002 החתום על ידי הגב' דליה איש-שלום, ממונה על חקיקה פלילית במשרד המשפטים, האומרת לנו ש"בהתאם להוראות סעיף 19 לחוק העונשין, התשל"ז-1977 מותנית כל עבירה במחשבה פלילית, אלא אם כן נקבע במפורש כי רשלנות היא יסוד נפשי ...

אברהם פורז: לפיכך, העבירה הנדונה מתהווה רק כשההתנהגות האסורה על פיה מלווה במחשבה פלילית של האדם העושה את המעשה האסור, דהיינו היא מתהווה רק כשהאדם מודע לכך שהוא מכניס לאזור הנגב פונדקאים ומודע לכך שמעשה זה נעשה על ידו שלא על פי היתר בכתב מן המנהל או בניגוד לתנאי היתר כאמור.

אברהם פורז: " אנחנו למעשה התפרצנו לדלת פתוחה ואמרנו את מה שהיה מובן מאליו ולכן אנחנו צריכים להשמיט את זה משום שאין צורך, נכון?

אברהם פורז: אתי בנדלר: לא היו שינויים נוספים, אזי מאשרים.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: לכן אני מעלה את ההצעה לדון מחדש בסעיף הזה – זה אושר.

אברהם פורז: אנחנו דנים מחדש, לאור ההסברים האלה אנחנו נאשר זאת עם התיקון ואנחנו מאשרים את זה באופן שהפסקה הזאת תושמט והדין הכללי יחול, דהיינו ברור לכולנו שלא יועמדו אנשים לדין אלא אם במזיד או במתכוון הם עשו את העבירה.

אברהם פורז: אתי בנדלר: אני מבקשת להפנות את תשומת לב משרד החקלאות להערתה של גב' איש-שלום בסעיף 6 למכתבה, האומר כדלקמן: "נעיר כי מן הראוי בעינינו לשקול תיקונו של סעיף 16 לחוק הגנת הצומח הקובע באופן גורף כי כל הפרה של תקנה מן התקנות לפי אותו חוק דינה שתי שנות מאסר.

אברהם פורז: ברוח הוראות החלק המקדמי והכללי לחוק העונשין בכלל והוראות סעיף 2(א) לחוק העונשין בפרט, רצוי לדעתנו להימנע הן מקביעת עונש העולה על ששה חודשי מאסר, בשל הפרת תקנות, והן מקביעה מראש של עונש אחיד בשל עבירות שונות, שטרם באו לעולם, דהיינו שטרם הוגדרו בידי מחוקק המשנה.

אברהם פורז: " אשר על כן, בשם כנסת ישראל, בתוקף תפקידי כאן אני קוראת לכם לפעול לתיקון החוק.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אין בסמכותנו.

אברהם פורז: אתי בנדלר: הם צריכים להכין תזכיר בעניין הזה, או בתקנות לפחות – כל אימת שאתם מביאים לנו תקנות, לקבוע עונשים ספציפיים עד ששה חודשים.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: זה לא משנה.

אברהם פורז: ממילא אף אחד לא יושב בבית סוהר גם אם כתוב שם 10 שנות מאסר.

אברהם פורז: בסדר, תתקנו.

אברהם פורז: בכך סיימנו את הקטע הזה.

אברהם פורז: תקנות מחלות בעלי חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל)(תיקון), התשס"ב-2002

אברהם פורז: תקנות מחלות בעלי חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל) – זו ישיבה נוספת בעניין הזה.

אברהם פורז: בפעם הקודמת נתבקשה חוות דעת ואכן בפנינו חוות דעת של מני מזוז, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.

אברהם פורז: קודם כל, העניין של ססטוס-קוו לא מענייננו, לא שאלתי כאן שאלות על הסטטוס-קוו.

אברהם פורז: שאלתי אותו האם התקנות הללו הן מנוגדות לחוק איסור גידול חזיר - שנחקק ב-1962 אם אינני טועה - ותשובתו היא שלא.

אברהם פורז: אתי בנדלר: לא רק שזה לא.

אברהם פורז: זה לתכליות שונות.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: גב' בנדלר – אני אמנם קראתי את חוות הדעת הזאת, אבל אולי את מוכנה לפרט.

אברהם פורז: "אשר על כן, גם לגישה שעדיין עומדת בתוקפה ההלכה, לפיה אסור לפי החוק להוביל חזירים ממקום מותר אחד למשנהו, הרי שעדיין לא ניתן לעשות שימוש בחוק איסור גידול חזיר למטרות וטרינריות, שלא לשמן נחקק.

אברהם פורז: גם מבחינה מעשית, לש הפנים, המופקד על ביצוע חוק איסור גידול חזיר, אין כל מנגנוני אכיפה (וכאמור גם לא סמכות) לשם ביצוע הפיקוח הווטרינרי הנדרש בהובלת חזירים כדין.

אברהם פורז: " אומר מר מזוז - "קשה לי לראות טעם ענייני כלשהו לסירוב אישור התיקון המבוקש.

אברהם פורז: בהטלת פיקוח כאמור אין משום פגיעה בחוק איסור גידול חזיר, או משום הרחבה של ההיתר המוגבל שבחוק לגידול או החזקת חזירים, ואף לא כל שינוי בסטטוס-קוו בכל היבט שהוא; לעומת זאת, האישור מתחייב לצרכי הגנה על בריאות הציבור מפני מחלות בעלי חיים, לעתים כדי פיקוח נפש (ע"ע: מחלת "הפרה המשוגעת" ומחלת הפה והטלפיים בשנה שעברה בבריטניה).

אברהם פורז: " אתי בנדלר: אני חושבת שהנקודה החשובה שיש להדגיש מחוות הדעת הזאת – שבאופן כללי מקובלת עלי לחלוטין – היא שמדובר בתכליות שונות של שני חוקים נפרדים.

אברהם פורז: נכון שלכאורה יש פסק דין שקובע אחרת – פסק דין משנות ה-60 לעניין גורשטיין נגד שר הפנים, שם נקבע שאיסור ההחזקה כולל בחובו גם איסור הובלה - אבל אני חושבת שמשנות ה-60, בהתחשב בחוקי היסוד, אני בספק גדול מאד אם בית המשפט היה חוזר היום על ההלכה הזאת שנפסקה בשנות ה-60.

אברהם פורז: מאחר שבכל מקרה מדובר בחוק שונה שמכוחו מבוקש להתקין את התקנות, לא הייתי מציעה לקבוע שהדבר אסור בגלל חוק אחר.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: כל מה שנותר לנו בעצם זה לאשר את התקנות, האומרות בסעיף 1 שבהגדרת בעלי חיים אחרי בקר יבוא חזירים.

אברהם פורז: סמיר חאג': סמיר חאג', היועץ המשפטי של המועצה המקומית אעבלין.

אברהם פורז: אני חוזר על הרציו בהלכה הקיימת – כל עוד אין הלכה אחרת, אז ההלכה הקיימת היא היא הקובעת.

אברהם פורז: האם אתה חולק על חוות דעתו של מני מזוז?

אברהם פורז: סמיר חאג': זה עניין של שיקול דעת ועניין של פרשנות.

אברהם פורז: כל עוד אין קביעה מפורשת של בית המשפט.

אברהם פורז: ..

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: יש לנו פנייה משר החקלאות לאשר תיקון תקנות.

אברהם פורז: אנחנו בעיקרון צריכים להגיד כן או לא, אז השאלה למה להגיד לא.

אברהם פורז: סמיר חאג': העניין שעומד על הפרק צריך להיות מוסדר בחוק איסור גידול חזיר ולא בפקודת מחלות בעלי חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים).

אברהם פורז: מאחר שזה עניין ספציפי – לעניין החזיר יש חוק כללי, כל העניין הנוגע לחזירים מעוגן בו - אזי אי אפשר ללכת לתקנה שסותרת חוק קיים.

אברהם פורז: אתי בנדלר: ממש לא.

אברהם פורז: סמיר חאג': שנית, נכון שיש היום חוק יסוד, אבל כל עוד בית המשפט העליון לא שינה את ההלכה, התקדים מחייב לעתיד וצופה פני עתיד כל עוד אין החלטה אחרת.

אברהם פורז: חגי מירום: אני מייצג את מעיליא הלבנה.

אברהם פורז: זהו בית נחירה אלטרנטיבי לבית הנחירה שמייצג מר סמיר.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אתם מתחרים.

אברהם פורז: חגי מירום: אנחנו זה מול זה, אבל אנחנו מיודדים.

אברהם פורז: ראשית, ההלכה אינה הלכה.

אברהם פורז: מי שיקרא את פסק הדין – אפילו ההוא – יראה שמדובר באוביטר דיקטום ולא ברציו דסדנדי.

אברהם פורז: זו אמירה שאני לא בטוח שאפילו השופט נתן את דעתו במובן המהותי של העניין.

אברהם פורז: שנית, מזה שנים מובילים – ולא רק שמובילים.

אברהם פורז: ישנם יותר אזורי גידול בגליל ממספר בתי הנחירה שישנם בגליל, זאת אומרת שאילו מנעת את האפשרות של הנעת חזירים ממקום למקום, כאילו מנעת את כוונת המחוקק לגדל חזירים במקומות האלה מפני שהם היו אסורים בהנעה – אפילו לבית הנחירה באעבלין.

אברהם פורז: לכן, גם הדבר הזה אינו עומד במבחן.

אברהם פורז: התקנה היא תקנה ציבורית, היא סוף-סוף מכניסה את הגידול הזה למה שממילא קיים בבקר ובבעלי חיים אחרים.

אברהם פורז: דבר אחרון – חוק היסוד גובר אפילו על מה שנאמר על ידי כבוד השופט לפני 30 שנה ואולי יותר.

אברהם פורז: הוראת חוק היסוד מאפשרת את זה.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אבל חוקי היסוד לא פוגעים בדין קיים, לא?

אברהם פורז: אתי בנדלר: אין כבר תקופת שמירה.

אברהם פורז: חגי מירום: עברה כבר תקופת שמירת הדינים וכמה אנחנו נשב ונחכה?

אברהם פורז: אשר על כן, בסך הכל לפי דעתי, בדין נהג מנהל השירותים הווטרינריים שביקש את התקנה.

אברהם פורז: אני חושב שזה נכון מבחינת ההיגיינה הציבורית, בריאות העם, וכן הלאה, וזה גם נכון מההיבט העסקי.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: גם הגיעה אלי אינפורמציה שבאעבלין אתם בבעיה רצינית מאד עם בית המטבחיים.

אברהם פורז: סמיר חאג': זה לא בבעיה, נהפוך הוא.

אברהם פורז: לפי המצב הקיים, השיפוצים נעשו וכן יש תוכנית שהוגשה להקמת בית מטבחיים – וזה קיים 40 שנה – אי אפשר לפתע פתאום לטעון את זה, כל הזמן היה אותו מצב.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אני לא יודע מה היה, אבל כרגע המצב לא טוב, נכון?

אברהם פורז: חגי מירום: הם תחת צו הגבלה.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: ד"ר ניר, מה המצב באעבלין?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: לא הייתי פותח בזה, אבל מאחר שזה עלה, אמרתי זאת גם בפעם הקודמת.

אברהם פורז: המצב התברואתי של בית המטבחיים באעבלין, חרף התיקונים האחרונים, אינו משביע את רצוננו.

אברהם פורז: אנחנו הגבלנו את כמות השחיטה שם לאחר שוועדה מקצועית ביקרה שם ואמרה שזה המקסימום שניתן לשחוט.

אברהם פורז: ההוראה הזאת לא מתקיימת ואני לא רוצה להעלות את זה כאן, אבל אם היא לא תתקיים – אנחנו ננקוט בצעדים שמתחייבים מכך.

אברהם פורז: אני אהיה כאן גלוי – ואמרתי זאת ואני אומר את זה שוב – אנחנו צריכים לשמור על בריאות הציבור ועל בריאות בעלי החיים.

אברהם פורז: צריך להבין שכמות השחיטה של חזירים בארץ שילשה את עצמה תוך חמש שנים או משהו כזה.

אברהם פורז: היתה לנו ברירה לבחור בשתי אלטרנטיבות.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: ברגע שאסור לייבא והציבור רוצה, אזי יש יותר גידול בארץ הקודש.

אברהם פורז: זה חלק מהחזון.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: לכן, היתה בפנינו אלטרנטיבה לאפשר שחיטה שחורה – במרכאות לאפשר משום שאנחנו לא יכולים לאפשר – אבל המוצא היה שחיטה שחורה או להמשיך בשחיטה בתנאים שלא היו מקובלים עלינו, גם התרענו עליהם, בבית המטבחיים.

אברהם פורז: המצב הזה השתנה חוקית.

אברהם פורז: אין לי מניות במעיליא, אבל כשיש את מעיליא, באותו רגע שיקולי מנהל השירותים הווטרינריים משתנים.

אברהם פורז: דבר נוסף – מראש לא עניין אותי השיקולים שעלו לגבי חוק החזיר.

אברהם פורז: אתם צריכים להבין שהתקנה שאנחנו מוציאים כאן – יושבים כאן מגדלי חזירים באעבלין – התקנה הזאת היא גם לטובת מגדלי החזירים באעבלין מפני שאי שליטה על תנועת בעלי חיים תתנקם בכולנו.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: בית המטבחיים במעיליא גומר את המונופול של אעבלין.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: זה להביע דעה, אני בסך הכל וטרינר.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: יש נושא אחר שאותי מאד מעניין – אצל חזירים יש הימום לפני השחיטה?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: יש הימום חשמלי היום בשני המקומות שישנם.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אגב, אני מברך את ההולנדים.

אברהם פורז: אני פגשתי נציג של ארגון למען בעלי חיים בבריטניה, הוא הוכיח לי ואף הראה לי סרט שבעל חיים שמהממים אותו ועוזבים אותו, הוא קם על רגליו אחרי זמן-מה, זאת אומרת זה לא הורג אותו.

אברהם פורז: לכן זה לא צריך היה לפגוע בשחיטה הכשרה, אבל אני לא יכול להתווכח עם הרבנים.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: אני רוצה לומר מבחינה וטרינרית, שכנראה – וזה די סתום – אבל כנראה העובדה שלא מהממים בקר בשיטה של ירי במוח, זה אחד הדברים שעובדים לטובת שחיטה כשרה מול שחיטת גויים בנושא מחלת "הפרה המשוגעת".

אברהם פורז: זה כדי לאזן את העניין, אבל היות שאין חזיר כשר בשחיטה כשרה, זה לא רלוונטי.

אברהם פורז: אבי זילברפלד: עורך-דין זילברפלד מטעם קבוצת אזרחים למען טהרת ארץ הקודש.

אברהם פורז: השתתפתי גם בדיון הקודם, באותו דיון שבו נתבקשה חוות הדעת.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אם תאפשרו יבוא בשר חזיר – אפשר לסגור כאן את הגידול.

אברהם פורז: אבי זילברפלד: קטונתי מלהכריע בדברים כאלה.

אברהם פורז: אני רוצה להתייחס כאן לשתי נקודות – אחת וטרינרית ואחת משפטית.

אברהם פורז: קודם כל לעניין המשפטי אני מצטרף כאן למה שאמר חברי סמיר.

אברהם פורז: אני חושב שמאחר שנושא החזיר הוא נושא כל כך מהותי במדינת ישראל, צריך לרכז את כל הדברים שקשורים אליו תחת אותו חוק.

אברהם פורז: מחר יבוא חוק אחר שמכוח תקנה ינסו לעשות דבר בנושא הזה.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: יש גם מס הכנסה תחת מגדלי חזירים, אז נרכז זאת גם תחת חוק גידול חזיר?

אברהם פורז: אבי זילברפלד: מס הכנסה זה נושא כלכלי.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: איסור גידול חזיר, על פי החוק מ- 1992, המטרה שלו היא מוראלית, מוסרית, דתית.

אברהם פורז: היא לא מניעת מחלות בעלי חיים והיא לא כלכלית, יש לה מטרה אחרת.

אברהם פורז: כאן אומרים כך – יש כבר אנשים שאוכלים בשר חזיר, בואו לפחות נדאג שלא יאכלו בשר מקולקל.

אברהם פורז: האם זה מקובל עליך, או שהם צריכים להיענש?

אברהם פורז: אבי זילברפלד: חס וחלילה.

אברהם פורז: בהחלט מקובל עלי, רק חורה לי שתחת להפעיל את השיטה הווטרינרית, מנסים לפרוץ פירצה שאנחנו לא יודעים את היקפה.

אברהם פורז: רבותי, התקנה לא מונעת להוביל חזירים דרך כביש גהה למשל, השוכן היכן שבני ברק – ומי שזוכר את פרשת המשחן ידמיין לעצמו מה יקרה אם יובילו חזירים במשאיות על כביש גהה או בכל כביש אחר.

אברהם פורז: הבעיה היא לא רק דווקא של הדתיים בבני ברק, הבעיה היא כללית.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: על פי ההלכה, החזיר עצמו כאשר הוא חי ולא אוכלים אותו, האם יש בעיה אתו?

אברהם פורז: אסור לו לחיות?

אברהם פורז: נניח בגן חיות אסור להחזיק חזירים?

אברהם פורז: אבי זילברפלד: אולי הרב רביץ יוכל לתת תשובה על כך.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: יש עוד חיות שאנחנו לא אוכלים.

אברהם פורז: אנחנו לא אוכלים זאבים, לא אוכלים כלבים, לא אוכלים חתולים.

אברהם פורז: האם זה אומר שאין להם זכות לחיות?

אברהם פורז: אבי זילברפלד: אנחנו מתעלמים כאן מהסמל שהיווה החזיר בכל התרבות היהודית במשך אלפי שנים.

אברהם פורז: זה לא פרה וזה לא כל בעל חיים אחר, יש לו משמעות מיוחדת.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: גם השכנים שלנו באיסלאם לא אוכלים חתולים וכלבים, גם בנצרות לא.

אברהם פורז: אבי זילברפלד: גם חזיר לא.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: הם כן אוכלים חזיר, לכן היתה סיבה, אבל החזיר כחיה – למשל בגן חיות אסור להחזיק חזיר לפי ההלכה היהודית?

אברהם פורז: אבי זילברפלד: אני אומר שוב – אני לא מוסמך, הדיון כאן הוא לא תיאולוגי.

אברהם פורז: הדיון כאן הוא האמנם יש מקום, מכוח תקנה כל כך רחבה, לאפשר הובלת חזיר ללא כל הגבלה.

אברהם פורז: זאת למעשה התקנה.

אברהם פורז: ניתן להוביל חזיר מהדרום לצפון.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אבל לא מוציאים אותו לאוורור כדי לראות את הארץ.

אברהם פורז: אבי זילברפלד: ברגע שמאפשרים הובלה, לאף אחד לא תהיה שליטה על כך, ואם יאפשרו הובלה מגידולים בצפון לנחירה בדרום – כי זה יותר כלכלי – יעשו את זה.

אברהם פורז: התוצאות ברורות.

אברהם פורז: זאת נקודה אחת משפטית.

אברהם פורז: לנקודה הווטרינרית, אני רוצה לציין מבחינה עובדתית – לפי מה שידוע לי, מדברים כאן על הנושא של "הפרה המשוגעת", אין גידול אחיד לפרות ולחזירים.

אברהם פורז: אין מקום נחירה אחיד לחזירים ולפרות.

אברהם פורז: מדובר כאן במקומות נפרדים, אין מגע בין בעלי החיים האלה, כך שהסכנה למשל של הידבקות פרות מחזירים פשוט לא קיימת.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: לא זה ההיבט הווטרינרי.

אברהם פורז: ההיבט הווטרינרי הוא שיש מחלות של חזירים ויש מחלות של חזירים שעוברות לבני-אדם ולפרות.

אברהם פורז: למשל פה וטלפיים, שזו המחלה הכי נפוצה – מחלה אמנם כלכלית אבל שיכולה להרוס כאן את משק בעלי החיים – אם אין לנו שליטה על תנועה ויש פה וטלפיים באעבלין וזה עובר למעיליא, אני בכוונה מציג את זה בדוגמה ההפוכה – אנחנו מנציחים התפרצות של פה וטלפיים במדינת-ישראל.

אברהם פורז: אבי זילברפלד: אבל וטרינר שלך נמצא בפתח בית הנחירה, הוא בודק והוא שם "פלומבה" על כל בעל חיים שיוצא משם.

אברהם פורז: בידך הכלים, אז במקום שתפעיל את סמכותך בכלים שנמצאים ברשותך, אתה מאפשר כאן תנועה של חזירים בכל רחבי ארץ-ישראל.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: אם תעיין בתקנות שחיטת בהמות, תראה שהסמכויות שהווטרינר מטעמי עובד באעבלין לא עוסקות בנושא שדיברת עליו.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: ד"ר ניר, אגב, שמעתי אותך הבוקר ברדיו – מה קרה עם "הפרה המשוגעת"?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: אני רוצה להגיד שזה מאד נכון שמחלת "הפרה המשוגעת" לא עוברת מחזירים לבני-אדם וההפך.

אברהם פורז: מה שקרה זה שהתגלה מקרה חשוד בינתיים, אבל כנראה שהוא יאומת.

אברהם פורז: מדובר בפרה מאד מבוגרת ברמת-הגולן, פרה שנולדה בעמק בית-שאן, ואגב – אני כאן בדיוק אסביר מדוע אנחנו צריכים את התקנות האלה.

אברהם פורז: האם זה נגרם מאוכל שהיא אכלה?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: מאוכל שהיא אכלה, אבל לא אוכל שהיה מושמץ כאוכל נגוע אלא כנראה אוכל שהזדהם.

אברהם פורז: חגי מירום: אולי קודם שהיושב ראש יחליט ואחר כך תוכל להמשיך לספר.

אברהם פורז: סמיר חאג': אם ירשה לי כבודו, הערה – אין מחלוקת שיש להחמיר בבדיקה הווטרינרית, אבל כל עוד תנועת החזיר אינה מעוגנת בחוק ואינה מותרת, אזי אין נפקות לתקנה.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: הטיעון של אדוני הוא טיעון טוב, אבל אני כפוף ליועץ המשפטי לממשלה ולחוות דעתו.

אברהם פורז: גם המשנה ליועצת המשפטית של הכנסת חושבת כך, עם כל הכבוד זה נראה לי כחוות דעת עדיפות ולפיכך אנחנו מאשרים את התקנה ומוסיפים את המילה חזירים.

אברהם פורז: ד"ר ניר, עכשיו תמשיך לספר לנו מה עם הפרה המשוגעת.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: מקרה בודד התגלה כנראה בפרה ברמת הגולן בת עשר, שנולדה בכלל בעמק בית-שאן ועברה בגיל שנתיים לרמת הגולן.

אברהם פורז: אנחנו יודעים שהמחלה הזאת מדבקת בשנה הראשונה לחיי הפרה.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: האם יכול להיות שהיא נדבקה לפני עשר שנים?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: לא יכול להיות אלא בוודאות – אם זה נכון, היא נדבקה לפני עשר שנים.

אברהם פורז: הנושא הזה, אנחנו יגורנו מפניו מפני שהבנו על פי הערכה מקצועית שבישראל לא יכולה להיות התפרצות של המחלה אבל גם הבנו שיכולים להיות מקרים בודדים.

אברהם פורז: אנחנו מנהלים כבר מזה שש שנים מערכת ניטור מאד אגרסיבית למצוא את המחלה, הרבה מעבר למה שנדרש, והערכנו שבהחלט ייתכן שניתקל במחלה כזאת.

אברהם פורז: אנחנו הכנו תוכנית חירום שאין לה שום היגיון כלכלי מדעי – אני אומר זאת בפה מלא.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: למניעת פאניקה.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: להיגיון שהוא מקובל בעולם, זה יעלה הרבה מאד כסף.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: באיזו עלות מדובר?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: מדובר על בין 30 ל-50 מיליון שקל לשנה, כאשר בצרפת למשל נעשה חישוב וכל פרה משוגעת שהתגלתה, עלתה שלושה מיליון דולר.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: זה בגלל אוכל שנותנים להן, עצמות של פרות או דברים כאלה?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: זה התחיל מזה, כאשר אירופה היתה מזוהמת, כך שאפילו אם קנית מאירופה קמח דגים שהוא לא מזוהם – כנראה שבתהליך הייצור במפעלים או בתהליך ההובלה במשאיות היה זיהום קטן.

אברהם פורז: המחלה, כמה שיודעים עליה כבר יותר, בפרות לא יודעים כלל איך היא עוברת לבני-אדם ומה היא עושה.

אברהם פורז: יש לי כאן רשימה של התמותה מהמחלה בבני-אדם.

אברהם פורז: בניגוד לתחזיות, ב- 2001 מתו 20 איש, כאשר שנה קודם לכן מתו 28.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: בכל העולם?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: כן.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: באילו מדינות, משום שיש ודאי מדינות שבהן אין דיווח, למשל בעולם השלישי.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: משנת 1995 מאד מקפידים על העניין הזה.

אברהם פורז: המחלה הזאת, יש לה קבוצות שונות.

אברהם פורז: יש 750 תמותות מהקבוצות השונות, שמזה רק 100, אבל מה שחשוב – בניגוד לפחדים שהיו בעבר – קצב התמותה איננו עולה.

אברהם פורז: ההפך, בינתיים הוא במגמת ירידה.

אברהם פורז: השנה יש רק שבעה מקרים עד היום.

אברהם פורז: לא ברור כלל מדוע הפרה מדבקת, איך היא מדבקת אנשים ולכן הרעש שנעשה, שמחייב שלטונות לנקוט באמצעים כלכליים מאד קשים, למעשה אין לו היום ביסוס.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: מהי התוכנית שלכם עכשיו?

אברהם פורז: נניח שיסתבר שהפרה אכן נגועה.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: לנו יש תוכנית מוכנה.

אברהם פורז: אנחנו עושים שלושה דברים.

אברהם פורז: ראשית, אנחנו מאשרים שחרור בשר מבתי מטבחיים של בהמות מעל 30 חודש מפני שרק אז המחלה מתבטאת, רק מפרות שנבדקו לפני שחרור הבשר ונמצאו נקיות.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: יש דרך לבדוק?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: רק אחרי המוות.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: האם לוקחים דגימה?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: לוקחים בכפית דגימה מהמוח, זה עובר למכון הווטרינרי בבית דגן.

אברהם פורז: תוך 24 שעות הם מקבלים תשובה והבשר משוחרר.

אברהם פורז: זה החלק אולי הזול בעניין.

אברהם פורז: הנושא השני שהוא המרכיב העיקרי בהוצאה זה שכל בהמה מעל גיל 12 חודש שתישחט, האברים הפנימיים – לא כולם, אבל המוח, עמוד השדרה, הטחול בעיקר – יושמדו ויישרפו.

אברהם פורז: המרכיב השלישי - שלא תאושר מכירה של פרות מעל גיל 30 חודש לרש"פ על מנת שלא תהיה זליגה חזרה של הדברים האלה.

אברהם פורז: אלה המרכיבים.

אברהם פורז: לגבי העבר אנחנו עשינו הערכה מקצועית.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אני למשל מחוסן, אינני אוכל בשר ואין לי בעיה, אבל יכולה להיות כאן פאניקה שיכולה למוטט כאן ענף שלם.

אברהם פורז: לכן לדעתי, חשוב מאד לנקוט בצעדים המתחייבים גם כדי להסיר ספק כי פאניקה היא פאניקה וחבל שהציבור ייכנס לפאניקה.

אברהם פורז: אני מאד אודה לכם – תוך 10 ימים לאחר שיתברר לכם האם זה כצעקתה – אם תוכלו לשלוח לי מכתב מהם הממצאים, מה עשיתם ומה אתם עושים.

אברהם פורז: אני חושב שזה לטובת העניין, אפשר אולי גם לתת לזה פומבי.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: ברצון.

אברהם פורז: אני רק אעיר שאתה רואה מההתנהגות שלנו עכשיו – אנחנו מתנהגים בשקיפות.

אברהם פורז: אתי בנדלר: ד"ר ניר, כיצד אתה קושר את הדיווח שמסרת כעת לוועדה להודעה שאושרה על ידי הוועדה?

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: התחלתי לומר קודם והופסקתי.

אברהם פורז: בפולין, לפני כחודש וחצי, התגלתה מחלת "הפרה המשוגעת" בפרה.

אברהם פורז: עד היום הם לא יודעים מהיכן היא, למה היא באה, מאיפה העבירו אותה, וכל פולין כמרקחה.

אברהם פורז: אני, כעבור יום, ידעתי בדיוק איפה כל האחיות של הפרות האלה שנולדו לפני 10 שנים, וזה הנכס שלנו.

אברהם פורז: אתי בנדלר: וכל כך בגלל שאתה מפקח על ההעברה ממקום למקום.

אברהם פורז: ד"ר עודד ניר: משום שאני מפקח על ההעברה.

אברהם פורז: לכן העניין שלי הוא וטרינרי בכלל.

אברהם פורז: חגי מירום: יש לו ספר עדר מסודר, עם שושלות וכו'.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.