ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 457, 2002-05-13 10:30

נחמה רונן: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

נחמה רונן: אנחנו דנים בהצעת חוק המים (תיקון מס' 13), התשס"ב-2002.

נחמה רונן: זוהי הצעת חוק מטעם הממשלה שעברה קריאה ראשונה.

נחמה רונן: אנחנו מכינים את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

אתי בנדלר: אני מבקשת להפנות את תשומת הלב לכך שעל סדר היום יש שתי הצעות חוק.

לאה ורון: לא.

לאה ורון: אנחנו הוצאנו תיקון לסדר היום, ואת כנראה לא קיבלת אותו ולא ראית אותו.

אתי בנדלר: לא קיבלתי.

אתי בנדלר: אני חשבתי שצריך פשוט לבקש לאחד את זה.

לאה ורון: הצעת החוק שהיא פרק מתוך חוק ההסדרים לבקשת נציג האוצר ומקורות, הוסרה מסדר היום.

לאה ורון: הם בתהליך של משא ומתן.

נחמה רונן: אני מבקשת מהיועץ המשפטי של משרד התשתיות להציג את תיקון מס' 13.

עו"ד יואל הדר: בחודש אוגוסט בשנה החולפת שר התשתיות הוציא שתי תקנות.

עו"ד יואל הדר: אחת מהן נגעה בקביעת כללים לרחיצת רכב ולשטיפת שטחים מרוצפים במים.

עו"ד יואל הדר: התקנה השנייה הייתה למעשה איסור השקיה של גינון.

עו"ד יואל הדר: ישנו איזשהו מסלול מתי מותר מתי אסור.

עו"ד יואל הדר: הבעיה היא שלנציבות המים יש מספר מועט מאוד של פקחים, ולמעשה אין היום פיקוח כמו שצריך להיות.

עו"ד יואל הדר: גם לא על מכוני שטיפה של רכבים.

עו"ד יואל הדר: אם תשימו לב תראו שישנם עדיין מקומות שבהם עדיין שוטפים עם צינור, למרות שזה נוגד את התקנות.

עו"ד יואל הדר: כמובן שגם על השקיית גינות אין בעצם אמצעי פיקוח ממשי.

עו"ד יואל הדר: ולכן, קבענו בהמלצה של משרד הפנים, נדמה לי גם בהמלצה של משה אבנון, קידמנו את העניין הזה שהרשויות המקומיות שלהן יש הרבה פקחים, הם יפקחו על נושא המים בכל המישורים, גם במשטחי הרכב וגם בגינות הפרטיות.

נחמה רונן: האם הכוונה היא לכל פקח?

עו"ד יואל הדר: יסמיכו את הפקחים.

עו"ד יואל הדר: אין לנו הגבלה של איזשהו סוג של פקחים שנציב המים יסמיך לעניין הזה.

עו"ד יואל הדר: המטרה היא שיהיו כמה שיותר פקחים על מנת להגביר את המודעות לנושא המים.

עו"ד יואל הדר: זה יותר עניין של מודעות לנושא הזה.

נחמה רונן: האם הכספים שילכו לרשויות המקומיות יהיו לטובת דבר צבוע מראש, או שהרשות תוכל להשתמש בכספים האלו לכל דבר?

נחמה רונן: האם הכספים יהיו מיועדים דווקא לנושאים של גינון או לנושאים אחרים הקשורים למשק המים או שהן תוכלנה לקחת את הכסף ובעזרתו לשכור עוד עובדים לרשות?

עו"ד יואל הדר: אנחנו לא הגדרנו את זה פה, לא צמצמנו את הרשות.

עו"ד יואל הדר: לא רצינו להיכנס לתוך נוהלי הרשות.

עו"ד יואל הדר: אני מתאר לעצמי שלנציגי השלטון המקומי תהייה התייחסות לעניין הספציפי הזה של הכספים.

עו"ד יואל הדר: אנחנו לא הגדרנו בחוק ולא צבענו את הכספים.

נחמה רונן: אני חושבת שכן צריך לצבוע את הכספים.

נחמה רונן: אולי יש לצבוע אותם רחב, אבל לפחות לצבוע לאיזשהו כיוון.

נחמה רונן: מצד אחד, יש לנו עניין שיהיה חיסכון במים ושלרשות יהיה אינטרס לאכוף את זה.

נחמה רונן: אבל, אין לנו שום עניין שהקנסות שהרשויות יטילו על אנשים שלא מתנהגים בסדר, יהוו קופה קטנה שבכספיה הם גם יכולים לעשות כל מעשה פוליטי שעולה על דעתם.

נחמה רונן: הרי לא זו הכוונה.

עו"ד יואל הדר: המטרה היא לא לתת כספים לעירייה.

עו"ד יואל הדר: זו לא המטרה.

עו"ד יואל הדר: המטרה שלנו היא המים.

נחמה רונן: נכון.

נחמה רונן: אבל, אתה אומר שכדי שלשלטון המקומי יהיה אינסנטיב לשתף פעולה בפיקוח ובהטלת הקנסות, הכסף יועבר אליהן ולא למדינה.

נחמה רונן: אני חושבת שהיה צריך לצבוע את הכסף הזה באיזשהו מרחב תמרון רחב, כדי שיהיה ברור שהכסף הזה הוא לא קופה קטנה של ראש עיר שבעזרתה הוא יכול לעבות את הצוות שלו בעוד חמש מזכירות ועשרה אנשי שלומו.

נחמה רונן: הכסף הזה צריך להיות מתועל לנושאים כמו: חיסכון במים, השקיה, וכל מה שצריך.

עו"ד יואל הדר: לי כמובן אין כל מניעה לעניין הזה.

עו"ד יואל הדר: אני מציע שנשמע את נציגי השלטון המקומי.

עו"ד יואל הדר: אנחנו רצינו להעביר את זה באופן יותר חלק ולא להיכנס איתם להתנגשויות ולהתנגדויות על העניין הזה, מפני שכפי שאמרתי נושא המים הוא בעייתי.

נחמה רונן: בנושאים סביבתיים יש קרנות ייעודיות.

נחמה רונן: יש קרן ייעודית בנושא זיהום ים.

נחמה רונן: היה רצון להקמת קרן בנושא מחזור.

נחמה רונן: הכסף שבא מקנסות שמטילים על האזרח או על הרשות בא לטובת אותה מערכת שמצופה ל-up grading מאותם קנסות.

נחמה רונן: בסופו של דבר, הכסף חוזר לאזרח באיזשהי צורה.

נחמה רונן: אני חושבת שפה אתה נותן לשלטון המקומי מרחב תמרון מאוד רחב ואני לא בטוחה שמישהו חשב על זה שזוהי מטרת החוק.

עו"ד יואל הדר: הקנסות על חניות לא הולכות למטרת שיפור הכבשים, אלא הכספים הולכים לקופת העירייה, בתקווה שיש עליה פיקוח.

עו"ד יואל הדר: היום אני לא יודע על מי יש פיקוח, אבל נניח שיש פיקוח על העיריות שהמטרות הן מטרות לטובת האזרחים.

עו"ד יואל הדר: כספים שנגבים מהקנסות על חניות או כספים שנגבים כתוצאה מכך שאסור לעשן במסעדות לא הולכים להגברת בריאות הציבור.

עו"ד יואל הדר: אין הבדל.

נחמה רונן: אני לא הולכת לתקן את כל העולם.

נחמה רונן: יש דברים שהם קבועים כבר שלושים שנה.

עו"ד יואל הדר: נושא העישון לא קיים בדיוק שלושים שנה.

נחמה רונן: אם הייתי יכולה לתקן את כל העולם אולי הייתי עושה.

נחמה רונן: אתם הבאתם עכשיו נושא ספציפי ואני חושבת שהוא נכון עניינית.

נחמה רונן: אני רק חושבת שזה לא איזשהי קופה קטנה שעומדת עכשיו לטובת ראשי ערים לנושא שאין עליו פיקוח.

נחמה רונן: אני חושבת שיש צורך לתעל את הכסף הזה בדיוק לנושא שאנחנו מדברים עליו.

נחמה רונן: כלומר, לכל מה שקשור לנושא המים, השבת מים, מחזור.

נחמה רונן: אלו נושאים שממילא אין להם כסף.

עו"ד יואל הדר: הכסף לא צבוע.

עו"ד יואל הדר: נניח והיינו רושמים את זה פה לעניין הזה, אז כספים אחרים שהיו מתפנים כתוצאה מנושא של מים היו הולכים לדברים אחרים.

נחמה רונן: אני לא יודעת.

נחמה רונן: או שכן או שלא.

נחמה רונן: מר אבנון, בבקשה.

משה אבנון: קודם כל, לרשויות המקומיות יש עלויות הנובעות מעצם זה שהפקחים צריכים לטפל גם בזה.

נחמה רונן: אני מבינה שהכוונה היא לא לקחת פקחים נוספים, אלא להכשיר את הקיימים.

משה אבנון: לא, צריך גם פקחים אחרים.

משה אבנון: יכול להיות שמצבת הפקחים לא מספיקה ויצטרכו לקחת פקחים נוספים.

משה אבנון: השאלה היא, מהו עומס העבודה שמוטל על הפקחים של הרשות המקומית.

משה אבנון: זה דבר ראשון.

משה אבנון: שנית, אי אפשר ליצור מצב שלרשויות המקומיות יהיה מה שנקרא קנסות ייעודיות.

משה אבנון: קנסות ייעודיות מצריכים קרן נפרדת שצריכה להיות מנוהלת בנפרד.

משה אבנון: זאת תסבוכת אדמיניסטרטיבית בלתי רגילה.

משה אבנון: הכוונה פה היא לפתור בעיה אמיתית.

משה אבנון: אם לא יפקחו על שימוש במים בצורה מושכלת ובהתאם לתקנות, אף אחד לא יפקח.

משה אבנון: לנציבות המים יש ששה פקחים בכל הארץ.

משה אבנון: האם הם יפקחו על 260 רשויות מקומיות בארץ?

משה אבנון: האם הם יפקחו על כל נושאי המים ובכללם שפכים וכל הגינון?

משה אבנון: אי אפשר ליצור מצב של קנסות ייעודיות כי אז אתה תתחיל לחלק את הכל לפי פרמטרים ייעודיים, ולכל דבר תתחיל לנהל בוכהלטריה נפרדת.

משה אבנון: שלישית, לא מדובר פה על מי יודע מה הכנסות גדולות ונצורות.

משה אבנון: הקנס הוא 250 שקלים, לאיזה סכום אנחנו נגיע אם יטילו מאה קנסות בשנה?

משה אבנון: זה לא סכומים שהם מי יודע מה.

משה אבנון: אנחנו חושבים שזה יהיה לא נכון ולא יעיל ומה שיקרה הוא שפשוט לא יבצעו את העבודה.

משה אבנון: זה הכל.

משה אבנון: הרי הכוונה של כולנו הייתה לדאוג למצב שאנחנו נהיה עם יותר עיניים ויותר ידיים בשטח כדי לסגור את המים לאלו שמשמשים במים בניגוד לתקנות.

משה אבנון: זו המטרה.

משה אבנון: בואו נראה את המטרה ולא כל מיני תועלות שוליות שעשויות להיות.

אתי בנדלר: והכל על מנת לייעל את משק המים.

משה אבנון: בוודאי.

אתי בנדלר: אני חוזרת, והכל על מנת לייעל את משק המים.

אתי בנדלר: אם הקנסות במקרה כזה היו מיועדים לפיתוח משק המים, זה היה מבטיח את המטרה.

משה אבנון: אם אנחנו מדברים על ייעול משק המים אז ייעול משק המים במגזר העירוני במדינת ישראל הוא מהיעילים בעולם.

משה אבנון: זה הוכח וזה מופיע כבר בכל הכתובים.

משה אבנון: בניגוד לכל מיני השערות כאלו או אחרות, זה מוכח.

משה אבנון: אני יכול להוכיח לך שמשק המים העירוני במדינת ישראל הוא מהיעילים בעולם המערבי.

משה אבנון: את זה אפשר להוכיח בעשר דרכים.

משה אבנון: אין לנו שום בעיה בכלל להוכיח את זה.

משה אבנון: הוא יעיל ובהחלט צריך לייעל אותו עוד יותר.

משה אבנון: אני לא אומר שלא צריך לייעל אותו עוד יותר.

משה אבנון: אם היום הפרש הצריכה במדינת ישראל הוא על 10.5% שזה שיא עולמי מבחינת מה שנקרא פחת עירוני, רצוי להוריד אותו גם ל-8%.

משה אבנון: אפשר ועושים מאמץ גם לכיוון הזה.

אליעזר כהן: העבירות הכי גדולות הן במקרים של דליפות בצינורות של מים.

אליעזר כהן: מדובר בדליפות של מיליונים של קובים ואין מי שמטפל בזה.

משה אבנון: זה לא נכון, יש בעיריות מי שמטפל בזה.

משה אבנון: אם אתה מדבר על המגזר הכפרי אז זה סיפור אחר.

משה אבנון: במגזר העירוני יש מי שמטפל בזה.

משה אבנון: חוץ מזה, אל תשכח מערכת מים עובדת תחת לחץ.

משה אבנון: אני לא צריך לספר לך שגם במטוס יש מערכות שעובדות תחת לחץ.

משה אבנון: כפי שאמרתי, לרשויות המקומיות יש הוצאות בנושא הזה.

משה אבנון: שנית, אנחנו לא מדברים על מי יודע מה הכנסות אגדתיות.

משה אבנון: שלישית, אי אפשר לנסות להפוך את העירייה ולחלק אותה לקנסות ייעודיות.

משה אבנון: כלומר, אי אפשר שכספי הקנסות מחנייה ילכו רק לסימון כבישים.

משה אבנון: זה בלתי אפשרי.

מוחמד ברכה: למה זה בלתי אפשרי?

נחמה רונן: זה אפשרי, אבל פשוט לא רוצים.

משה אבנון: הטלת אזיקים אדמיניסטרטיביים תביא בדיוק לכך שלא נשיג את המטרה.

משה אבנון: הכוונה היא לאכוף תקנות שממילא קשה מאוד לאכוף אותן.

משה אבנון: תאמינו לי, העניין הוא לא פשוט.

נחמה רונן: אני מבינה מהיועץ המשפטי של משרד התשתיות שכוונת המשורר הייתה להסמיך עוד פקחים, עוד גופים שהם גופים פיקוח קיימים, להתעסק גם בנושא הזה, וזאת מכיוון שבמשרד התשתיות אין מספיק פקחים ולנציבות המים אין יכולת לאכוף את זה.

נחמה רונן: כוונת המשורר לעניות דעתי לא הייתה שהשלטון המקומי יתחיל לשכור אנשים חדשים למערכת.

נחמה רונן: לשיטתך, כספי הקנסות שיוטלו על מי שצורך צריכת יתר או על מי שמבזבז מים, שלא יהיו בסכומים גבוהים, הם אלה שיממנו את מנגנון הפיקוח פה.

נחמה רונן: אין שום כוונה לקחת מנגנון.

נחמה רונן: אתה אמרת, אנחנו צריכים להכשיר אנשים, אנחנו צריכים לקחת אנשים, מנגנון הפיקוח עולה כסף.

נחמה רונן: פה לא הייתה כוונה למנגנון פיקוח.

נחמה רונן: כל הכוונה היא שפקח שהוא ממילא פקח של משרד הפנים יהיה מוסמך גם לעניין הזה, עד כמה שאני מבינה.

משה אבנון: מה שאני אמרתי הוא שאותם הפקחים העירוניים שקיימים היום, ואולי בתוספת של שניים-שלושה בכל מקום, וזה תלוי בגודל, יבצעו גם את המטלה הזו.

משה אבנון: קחי לדוגמא את נושא הפיקח על הבנייה.

משה אבנון: הפיקוח על הבנייה הוא נושא שלא בדיוק נאכף כפי שצריך והוא בעייתי מאוד.

נחמה רונן: השאלה היא למה?

נחמה רונן: היא בעייתית לאו דווקא משום שאין פקחים.

משה אבנון: אני לא רוצה להיכנס כרגע לכל הבעייתיות של הפיקוח.

משה אבנון: אם אנחנו רוצים שהנושא הזה ייאכף ואנחנו רוצים את שיתוף הפעולה של הרשויות המקומיות, ההטבה לרשות המקומית זה עצם העובדה שהקנס הולך לקופת הרשות.

נחמה רונן: חבר הכנסת אליעזר כהן, בבקשה.

אליעזר כהן: אני בעד החוק.

אליעזר כהן: הרי כל היוזמה בזמנו הייתה סביב כל הטיפול במשק המים, גם מחזור וגם התפלה.

אליעזר כהן: נאמר אז כי למועצות לא יהיה אינסנטיב להחזיק פקחים ולנהל את העסק הזה.

אליעזר כהן: אני מסכים לקו הכללי ואני גם מסכים לתיקון שלך.

אליעזר כהן: למעשה, החוק הוא בעצם שלושת השורות של פיסקה 3.

אליעזר כהן: "בהעדר קיומה של הוראה בחוק, יועברו כספי הקנסות לקופת המדינה, אף אם הקנס הוטל עקב הפרת הפעלת סמכות בידי עובד רשות מקומית".

אליעזר כהן: מוצע לתקן את הסעיף כך שלא האוצר יקבל את הכסף, אלא הרשות המקומית.

אליעזר כהן: אני מציע להוסיף לסעיף 4 הגדול את הנוסח הבא: פיקוח על ביצוע ההוראה לפי החוק, ולקידום פיתוח משק המים באותה מועצה.

אליעזר כהן: כלומר, שלא יגידו שזה יעבור ממועצה למועצה או ממועצה לאוצר.

אליעזר כהן: במושב עין אילה שנמצא בכניסה לחיפה יש מטעי בננות והם צורכים צריכת מים גבוהה.

אליעזר כהן: יש לי שם מכר שהוא חקלאי.

אליעזר כהן: הוא קיבל קנס של שניים וחצי מיליון שקל.

אליעזר כהן: שניים וחצי מיליון שקל הם לא כסף קטן.

אליעזר כהן: החקלאים האלו באו איתי לשר ליברמן והם דפקו על השולחנות שלו, ובצדק.

אליעזר כהן: מה זה שניים וחצי מיליון שקל גבייה?

אליעזר כהן: גברתי, את צודקת מאוד שהדבר הזה יכול להתנפח ויכול להוביל לכיוונים של גביות יתר.

אליעזר כהן: אני בעד פקחים, תעשו מה שאתם רוצים.

אליעזר כהן: אבל, צודקת היושבת ראש שזה צריך להיות מוגבל.

אליעזר כהן: כל מה שמבקשים מכם הוא שתמחזרו בזה מים, תתקנו את הביובים, ותעשו את מה שצריך למשק המים.

אליעזר כהן: זה הכל.

אליעזר כהן: זה לא בלתי ניתן לביצוע מבחינה ניהולית.

אליעזר כהן: זה לא בשמיים.

נחמה רונן: חבר הכנסת מוחמד ברכה, בבקשה.

מוחמד ברכה: לא צריך להטיל מנגנון מיוחד כדי ליישם את החוק.

מוחמד ברכה: החוק הזה יכול להיות מיושם בעזרת מה שיש.

מוחמד ברכה: אבל, אני חושב שיש צורך לקבוע מנגנון ברור של תגמול הרשות המקומית על ההשקעה הזו.

מוחמד ברכה: זו בכל זאת השקעה.

מוחמד ברכה: זה לא מופיע בחוק.

נחמה רונן: מה זה "מערכת תגמול"?

מוחמד ברכה: האם יש עלות להטלת הקנס?

נחמה רונן: הכוונה היא שלא.

נחמה רונן: הכוונה היא שלאותם פקחים שהם ממילא מוסמכים מטעם הרשות, תהיה עוד סמכות.

מוחמד ברכה: אני לא חושב שהרשות המקומית צריכה לספק שירות חינם לשלטון המרכזי.

מוחמד ברכה: הרשות המקומית בדרך כלל לוקחת על עצמה כל מיני תפקידים של השלטון המרכזי.

מוחמד ברכה: השלטון המרכזי דוחף אותם לכיוון הרשות המקומית וזה דבר שמעמיס עליהם.

מוחמד ברכה: אני חושב שלא צריך להקים מנגנון מיוחד של משרד התשתיות כדי ליישם את החוק הזה ולא צריך להקים מנגנון מיוחד בתוך הרשות כדי ליישם את החוק הזה.

מוחמד ברכה: צריך לעשות זאת ממה שיש, אבל גם לתגמל את הרשות המקומית בצורה שתהיה ברורה בחוק או בתקנות כלשהן.

אתי בנדלר: זו ההצעה.

נחמה רונן: ההצעה היא שהכסף מהקנסות יעבור לרשות המקומית.

נחמה רונן: הוא לא יעבור למדינה.

מוחמד ברכה: בסדר.

מוחמד ברכה: בעיקרון אני תומך בחוק.

מוחמד ברכה: אני הגשתי הסתייגות לשני דברים.

מוחמד ברכה: לגופו של עניין, אני לא יודע אם החוק מנוסח בצורה נכונה.

מוחמד ברכה: מהנוסח כאילו משתמע שעובד הרשות שקיבל את הסמכות ממשרד התשתיות, יטיל קנס על הרשות שהוא עובד בה.

אתי בנדלר: תיתכן בהחלט סיטואציה כזו, וזה גם נכון שכך יהיה.

אתי בנדלר: פקח עירוני יכול לשים דו"ח למכונית העירייה שחונה במקום אסור.

מוחמד ברכה: יפה, אז למה "למעט"?

אתי בנדלר: לא ייתכן שאם מוטל קנס על הרשות המקומית, הכסף של הקנס ייכנס בחזרה לקופת הרשות, כי זה אומר שלא הוטל קנס.

מוחמד ברכה: זה יכול להיות אם המס הזה הוא ייעודי.

מוחמד ברכה: זה כן יכול להיות.

אתי בנדלר: אם הצעתו של חבר הכנסת כהן תתקבל - - -

מוחמד ברכה: גבירתי היושבת ראש, ההסתייגות שלי היא על המילה "למעט".

מוחמד ברכה: אבל, מעבר לזה אני רוצה לשמור על זכותי לדבר במליאה על הנורמות שנקבעות על ידי משרד התשתיות בכל מה שקשור לחלוקת מים ואיכותם, מכסות וכו'.

אתי בנדלר: אם כך, הסתייגות לדיבור לחמש דקות?

מוחמד ברכה: כן.

נחמה רונן: החוק הוא חוק נכון וטוב, אבל יש פה שני דברים שמטרידים אותי ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו משפרים אותו.

נחמה רונן: דבר ראשון, אני שוב חוזרת על דבריי, אבל, אני הבנתי שלא מדברים פה על ניפוח מערכת השלטון המקומי.

נחמה רונן: אם הכוונה היא להתחיל ולנפח עכשיו ולשכור פקחים לצורך העניין, אין לי ספק שאותם פקחים לא יעלו על דעתם או לא יעזו לתת קנסות גם למערכת ששכרה אותם.

נחמה רונן: אנחנו יודעים שמערכת השלטון המקומי כמערכת היא מערכת בזבזנית.

נחמה רונן: יש ערים שהן יותר ויש ערים שהן פחות.

נחמה רונן: יש ראשי ערים שהם יותר מודעים ויש ראשי ערים שהם פחות מודעים.

נחמה רונן: אתה יכול לראות ממטרות פתוחות במשך שעות ארוכות ביום.

נחמה רונן: יכולת לראות את זה גם בשנה שעברה שהייתה שנה שחונה מאין כמותה וכאשר ההסברה הייתה בשיא.

נחמה רונן: אתה יכול לראות את הדברים כשאתה נוסע.

נחמה רונן: קשה מאוד מפה לדעת אם אותו פקח ייתן קנס גם לרשות כן או לא.

נחמה רונן: צריך לראות איך זה יעבוד.

נחמה רונן: אבל, אני בהחלט טוענת שכן צריך לצבוע את הקנסות האלו.

נחמה רונן: יש דברים שהם לא היו צבועים בעבר.

נחמה רונן: אבל, בדרך כלל כאשר עושים היום קרנות ייעודיות, אז צריך גם לתעל את הכסף.

נחמה רונן: אם אומרים משהו שהוא יותר מידיי אמורפי אז זה גם יכול ללכת לכיוונים שאנחנו לא רוצים.

נחמה רונן: צריך להיות ברור שהכספים הולכים למשק המים.

נחמה רונן: נושא משק המים הוא נושא מספיק גדול.

נחמה רונן: זה ביוב, מחזור, גינון, השקיה.

מוחמד ברכה: לפני שנה התקבל חוק שמשכורת המורים הולכות לקופות נפרדת.

מוחמד ברכה: זה לא גרם לשום מעמסה.

נחמה רונן: חבר הכנסת יגאל ביבי, בבקשה.

יגאל ביבי: אני חושב שהנקודה אליה אתם נכנסתם היא נקודה נכונה, ובלבד שזה ילך למטרות משק המים באותה מועצה, ובלבד שהמועצה מנהלת משק סגור לענייני המים.

אתי בנדלר: הבעיה היא שרוב הרשויות המקומיות לא מנהלות.

אתי בנדלר: זה כמעט ולא קיים.

נחמה רונן: רק בביוב הן מחויבות למשק כספים סגור.

יגאל ביבי: מה שקורה היום הוא שהחבר'ה גובים את אגרות הביוב ואת הכל, אבל לא משקיעים את הכספים האלו.

יגאל ביבי: בזה הם נותנים משכורות לעובדים.

יגאל ביבי: אני זוכר כי מר אבנון דרש ממני בהיותי ראש עיר את עניין המשק הסגור ולא עשיתי.

יגאל ביבי: הוא דורש מאחרים והם עדיין לא עשו.

יגאל ביבי: עובדי העוסקים בנושא המים חיים את הנושא הזה, וצריכה להיות מוטיבציה.

יגאל ביבי: אם הכסף ייכנס אליהם אז תהיה להם מוטיבציה.

יגאל ביבי: אני בעד זה שזה ילך לנושא משק המים בלבד.

נחמה רונן: אני אבקש מהיועצת המשפטית להציע לנו נוסח.

אתי בנדלר: את הנוסח אני אנסח לאחר ישיבת הוועדה.

אתי בנדלר: אני רק מבקשת שתערכי הצבעה על ההצעה, הזו האומרת: במקום הסיפא המתחילה במילים: "למעט קנס שהוטל על הרשות המקומית", אם כולם שותפים להצעתו של חבר הכנסת ברכה בעניין הזה, יהיה פחות או יותר ניסוח האומר: כספי הקנסות שתגבה הרשות המקומית ייועדו לקידום ולפיתוח משק המים באותה רשות.

נחמה רונן: בסדר.

נחמה רונן: אנחנו מעלים את זה להצבעה.

נחמה רונן: כולם בעד.

אתי בנדלר: אין הסתייגויות, חוץ מהסתייגות אחת לדיבור של חבר הכנסת ברכה.

מוחמד ברכה: כן.

נחמה רונן: תודה רבה, הישיבה נעולה.