ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 434, 2002-03-12 09:00

חברי הוועדה: מוזמנים: ציון מזרחי סגן מנהל אגף רישוי, משרד התחבורה עדה וייס,עו"ד סגנית בכירה ליועץ המשפטי, משרד התחבורה עופר שרון, עו"ד אגף המכס והמע"מ, משרד האוצר בני רובין,עו"ד משרד המשפטים פרץ סגל,עו"ד משרד המשפטים סנ"צ עידו גוטמן ראש מדור לתעבורה, המשרד לביטחון פנים ישי אילן,עו"ד משרד הבריאות פיני מור עוזר מנכ"ל משרד העליה והקליטה נאוה מקובסקי,עו"ד קרנית שמואל מלכיס מנהל המחלקה הכלכלית, איגוד חברות הביטוח אדית הנדל מרכזת איגוד חברות השכרת רכב, איגוד לשכות המסחר נילי פרידלנדר,עו"ד היועצת המשפטית, חברת אלדן מרגלית רונאי-פרץ מנהלת תביעות חברת אלדן הגר הר-צבי,עו"ד אבנר

מנהלת הוועדה: תקנות התעבורה (תיקון מס' 5), התש"ס-2000 בדבר רשיונות נהיגה.

אברהם פורז: תקנות התעבורה (תיקון מס' 5), בדבר רשיונות נהיגה זרים.

לאה ורון: גברת וייס, זה הנוסח האחרון שהעברת אלינו?

עדה וייס: כן.

אברהם פורז: תיקון תקנה 170.

אברהם פורז: אחרי הגדרה "הוראה" יבוא: "מבחן שליטה" – מבחן לבדיקת מיומנות וכושר השליטה של נהג ברכב".

עדה וייס: זה אושר.

אברהם פורז: זה ללא שינוי?

עדה וייס: ללא שינוי.

עדה וייס: זה הטוסטוס?

ציון מזרחי: לא.

ציון מזרחי: זה המרת רשיון זר.

אברהם פורז: דיברנו על עולה חדש שאתם רוצים לבדוק שהרשיון שלו לא מזוייף.

ציון מזרחי: הרשיון אולי מזוייף, אבל אנחנו רוצים לבדוק את כושר נהיגתו.

אברהם פורז: הסיבה שאתה עושה לו מבחן שליטה היא כי אתה לא סומך על נאמנות הרשיון.

ציון מזרחי: גם.

אברהם פורז: אתה לא סומך, כי אחרת היית נותן לו רשיון נהיגה.

אברהם פורז: מאחר והיו לכם מקרים של רשיונות מזויפים, אתם אומרים " בוא נראה אם הרשיון משקף מציאות אמיתית או מציאות וירטואלית.

אברהם פורז: " תקנה 170 מאושרת.

אברהם פורז: הוספת תקנה 175.

אברהם פורז: "על אף האמור בסימן זה ,לא יינתן רשיון נהיגה לתושב איזור כמשמעותו בתקנה 578 שאינו רשום במרשם האוכלוסין לפי חוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965" מה זה?

עדה וייס: שלא יינתן רשיון לתושב איזור שאינו רשום במרשם הישראלי.

אברהם פורז: מה המטרה?

פרץ סגל: המטרה היא שתושבי הרשות הפלסטינית לא ימירו את רשיון הנהיגה הפלסטיני שלהם לרשיון נהיגה ישראלי.

עידו גוטמן: ואם היה לו רשיון ישראלי הוא יכול לקבל פעם נוספת רשיון ישראלי?

פרץ סגל: אם הוא לא תושב ישראל הוא לא יחדש.

אברהם פורז: אם הוא תושב השטחים, שיקבל רשיון מהפלסטינים.

ציון מזרחי: אם מעמדו נשאר תושב הרשות הוא לא מקבל כאן רשיון, אבל אם המירו את מעמדו והפכו אותו לתעודת זהות כחולה, הוא מגיע אלינו עם המסמכים.

עדה וייס: גם היום הוא יכול לבוא ולקבל רשיון נהיגה ישראלי.

אברהם פורז: אתם רוצים להגיד לי שהיום יכול לבוא תייר למדינה ולקבל רשיון ישראלי?

שמואל מלכיס: בכל מדינה זה ככה.

לאה ורון: ואז המבחן הוא כמו לכל אחד?

ציון מזרחי: כן.

אברהם פורז: מה זה "רשיון נהיגה כמשמעותו בתקנה 578"?

פרץ סגל: זה תושב איזור.

פרץ סגל: שם יש הגדרה של איזור.

אברהם פורז: במילים אחרות, מי שלא רשום במרשם האוכלוסין בארץ כתושב ישראל, לא יכול לקבל המרה?

אברהם פורז: זאת התקנה?

עדה וייס: לא, רק אם הוא תושב איזור.

אברהם פורז: אם הוא תושב האיזור הוא לא יכול לקבל רשיון נהיגה ישראלי?

עדה וייס: נכון.

עידו גוטמן: מה קורה אם עד שלשום האדם היה ישראלי?

אברהם פורז: אז איך הוא הפך להיות תושב האיזור?

עידו גוטמן: בינתיים מחזירים עוד 700 אלף תושבים והאדם רשום כפלסטיני.

עידו גוטמן: עכשיו יש לו רשיון ישראלי והוא תושב האיזור.

ציון מזרחי: אנחנו לא נחדש לו ברגע ששונה מעמדו.

עידו גוטמן: איפה כתוב שלא תחדש לו?

עידו גוטמן: כתוב "לא יתן".

אברהם פורז: על מה אתה מדבר?

אברהם פורז: אתה מדבר על אחד שהיה תושב ישראל ועבר להיות תושב השטחים?

עידו גוטמן: בוודאי.

אברהם פורז: למה שלא תחדשו לו אם היה לו רשיון נהיגה ישראלי?

עידו גוטמן: המילים "לא יתן" אינן מספיקות, צריך לכתוב "לא יחודש רשיונו".

אברהם פורז: למה לא לחדש?

אברהם פורז: למה גורלו יהיה יותר רע מתייר?

אברהם פורז: בגלל שהוא תושב האיזור?

אברהם פורז: האם רשיון נהיגה ישראלי מצביע על משהו?

אברהם פורז: גורמי ביטחון עלולים לטעות?

ציון מזרחי: זה יכול להיות.

אברהם פורז: אני מסכים שהרשיון לא יחודש, לאור העובדה שיכול להיות מצב שרשיון הנהיגה הישראלי עלול להטעות ויחשבו שהוא תושב ישראלי למרות שהוא לא.

שמואל מלכיס: אז לא יינתן ולא יחודש?

אברהם פורז: לא יינתן ולא יחודש.

אברהם פורז: הייתי נותן שיקול דעת לרשות הרישוי שבמקרים מיוחדים כן לחדש.

פרץ סגל: אנחנו אומרים שהם יותר גרועים מאשר תיירים.

פרץ סגל: מכוח מה אנחנו אומרים את זה?

פרץ סגל: מסיבות ביטחוניות.

פרץ סגל: השאלה היא אם צריך בחקיקת משנה או בחקיקה ראשית לומר את זה.

שמואל מלכיס: מבחינת רישוי מצבו לא נהיה יותר רע.

אברהם פורז: אני בכל זאת הייתי מוסיף את המילים "אלא אם השתכנעה רשות הרישוי כי יש הצדקה להאריך את הרשיון".

אברהם פורז: אני לא רוצה לסגור את זה טוטאלית.

אברהם פורז: תקנה 4.

אברהם פורז: (א) "רשות הרישוי רשאית לתת למבקש רשיון נהיגה שבידו רשיון נהיגה לאומי כמשמעותו בתקנה 562, שהוא בר תוקף, שדרגתו מקבילה לאחת מהדרגות המנויות בתקנות 176 עד 187, רשיון נהיגה בדרגה המקבילה לדרגת רשיון הנהיגה הלאומי שלו, אם נתקיימו בו כל אלה: (1) אם הוא נמצא בישראל לפי אשרת עולה או תעודת עולה לפי חוק השבות, התש"י-1950, (בתקנות אלה – "עולה חדש") – הגיש את בקשתו תוך שלוש שנים מיום עלייתו.

אברהם פורז: "

עידו גוטמן: פיסקה (1) ו(2) לא יכולות להיות ביחד.

עדה וייס: במקום המילים "כל אלה" צריך לכתוב "אחת מאלה".

פרץ סגל: לא ברור לי איך התקנות הללו מתיישבות עם תקנה 567א, ששם אנחנו דורשים מכל עולה חדש ומכל תושב ישראלי שהיה מחוץ לארץ, תוך שנה או תוך 6 חודשים, תלוי לפי סוג הרכב, לבוא ולבקש בקשה.

פרץ סגל: פה אנחנו נותנים להם שלוש שנים או שנתיים.

פרץ סגל: איך זה מתיישב עם 567א?

פרץ סגל: 567 אומר שכל עולה חדש או תושב ישראל שהיה מחוץ לישראל יותר משנה רצופה רשאי לנהוג ברשיון נהיגה זר.

פרץ סגל: פה אנחנו באים ואומרים שעד שלוש שנים הוא יכול להגיש את הבקשה שלו.

פרץ סגל: הוא צריך תוך שנה להגיש את הבקשה שלו.

שמואל מלכיס: הוא יכול לא לנהוג.

ציון מזרחי: הוא יכול לבוא כעבור יום אם הוא רוצה, אבל נותנים לו עד 3 שנים להתארגן.

אברהם פורז: אני חושב שהתקנה בסדר.

פרץ סגל: כתוצאה מהתקנה הזאת עלול להיווצר בלבול.

אברהם פורז: נניח יום אחד היה לו קצת כסף, הוא קנה סובארו ישנה ורצה לחדש את רשיון הנהיגה.

אברהם פורז: מה, יגידו לו ללכת לעבור טסט?

אברהם פורז: לא, נותנים לו 3 שנים.

אברהם פורז: זה הגיוני.

אברהם פורז: (2) "אם הוא תושב ישראל שאינו עולה חדש – שהה מחוץ לישראל, מיום קבלת הרשיון הלאומי, 3 חודשים רצופים לפחות והגיש את בקשתו תוך שנתיים מיום שובו לישראל לאחר מועד הוצאת הרשיון הלאומי;" הייתי אומר 6 חודשים רצופים לפחות.

אברהם פורז: אני מציע שרק מי שנמצא מעל 6 חודשים בחו"ל יכול לאזרח רשיון נהיגה בחו"ל.

ציון מזרחי: זה דבר שיקשה על סטודנטים או כל מיני כאלה שנוסעים מטעם המדינה.

אברהם פורז: אם הוא יודע לנהוג, שיעבור פה מבחן נהיגה.

אברהם פורז: אני מציע שנה במקום שנתיים.

הגר הר-צבי: אין פה הגדרה של תושב ישראל.

עדה וייס: אין הגדרה של תושב ישראל.

אברהם פורז: תושב ישראל זה מי שנמצא מעל מחצית שנה קלנדרית בארץ.

אברהם פורז: זה לצורכי מס רכישה.

הגר הר-צבי: למה לא לקחת הגדרה מחוק מרשם האוכלוסין?

עדה וייס: היא לא מתאימה.

הגר הר-צבי: אחר כך יתחיל ויכוח מיהו תושב ישראל.

אברהם פורז: תעזבו את זה.

שמואל מלכיס: כבוד היושב-ראש, זה מהותי.

אברהם פורז: אנחנו נקבע עכשיו מה זה תושב ישראל?

אברהם פורז: יש בדין מה זה תושב ישראל.

שמואל מלכיס: הבעיה היא שיש הרבה הגדרות.

עדה וייס: מי שמרכז חייו.

עדה וייס: .

פרץ סגל: ההגדרה של מרכז חייו היא בעייתית.

אברהם פורז: רבותי, ההגדרה של תושב ישראל נמצאת באלף ואחד חוקים, לא נגדיר אותה מחדש.

אברהם פורז: (3) "תנאי הגיל האמורים בתקנות 188 עד 190; (4) עמד בבדיקות ראיה כאמור בתקנות 198 עד 201ג, ואם הורתה רשות הרישוי, מטעמים מיוחדים, עמד גם בבדיקות רפואיות לפי תקנות 191 עד 197; (5) לעניין הדרגות המנויות בתקנות 176 עד 179, עמד גם במבחן שליטה ולעניין הדרגה המנויה בתקנה 179, עמד גם בבדיקות רפואיות כאמור בתקנות 191 עד97;" מה זה "עמד במבחן שליטה"?

ציון מזרחי: אנחנו בודקים את מיומנותו.

אברהם פורז: זאת אומרת שאתם מעבירים את כל אלה שבאים עם רשיונות זרים מבחן שליטה.

אברהם פורז: אין מצב שיש לך רשיון זר ואתה מקבל באופן אוטומטי רשיון ישראלי.

ציון מזרחי: חוץ מקונסולריים ודיפלומטיים.

אברהם פורז: אנחנו מאשרים גם את פיסקה (5).

אברהם פורז: (6) "לעניין הדרגות המנויות בתקנות 179א עד 187, נתקיימו בו גם כל אלה: (א) הוא תושב ישראל; (ב) עמד בבדיקות רפואיות כאמור בתקנות 191 עד197; (ג) עמד בהצלחה בבחינות נהיגה לפי תקנות 203 עד 207 ו-209;" הגברת וייס, במקרה כזה הוא יצטרך פחות שיעורי נהיגה?

עדה וייס: כן.

אברהם פורז: תיאוריה הוא צריך לעבור אני מניח.

עדה וייס: כן.

אברהם פורז: הדבר היחיד שיש פה זה שהוא יכול לעשות את זה אחרי פחות שיעורי נהיגה.

אברהם פורז: זה היתרון היחיד.

ציון מזרחי: גם בקורס הלמידה העיוני יש לו הקלות גדולות.

אברהם פורז: (7) "לענין הדרגות המנויות בתקנות 181 עד 187, נתקיימו בו גם כל אלה: (א) סיים קורס לנהגי רכב ציבורי שאישרה רשות הרישוי ועמד בבחינות.

אברהם פורז: (ב) לא נתמלא בו האמור בתקנה 15ב.

אברהם פורז: (ג) נתמלא בו האמור בתקנה 189(ד)(3).

אברהם פורז: " מה זאת תקנה 189(ד)(3)?

ציון מזרחי: ידיעת השפה העברית.

ציון מזרחי: נוהג רכב ציבורי צריך לדעת עברית.

אברהם פורז: הדבר היחיד שיש להם זה פחות שיעורים?

עדה וייס: כן.

אברהם פורז: עושים בחינות בידיעת עברית?

ציון מזרחי: ודאי.

אברהם פורז: ואיזו רמה אתם דורשים מעולים חדשים?

ציון מזרחי: הדרישה היא של עברית בסיסית.

ציון מזרחי: כניסה לקורס העיוני לרכב ציבורי מותנית בבחינה בעברית ברמה של כיתה ח'.

אברהם פורז: הגברת וייס, צריך להיות שיקספיר?

עדה וייס: לא.

אברהם פורז: צריך להיות ברור שכמדינה קולטת עליה אנחנו מסבירים פנינו לעולה ומבקשים עברית בסיסית בלבד.

אברהם פורז: (ב) "לא עמד המבקש פעמיים במבחן שליטה, לא יינתן לו רשיון נהיגה, אלא אם כן עמד בבדיקות ובחינות כאמור בתקנות 191 עד 210.

אברהם פורז: " זה הגיוני.

אברהם פורז: (ג) "בעד מבחן שליטה ישלם הנבחן אגרה כמפורט בחלק א' בתוספת הראשונה.

אברהם פורז: " כמה זה פחות?

ציון מזרחי: חצי.

לאה ורון: לאיזה סכום זה מגיע?

ציון מזרחי: 53 שקלים.

ציון מזרחי: גם מורי הנהיגה גובים חצי מן המחיר של העמדת רכב למבחן.

אברהם פורז: (ד) "רשות הרישוי רשאית לפטור מבקש מקיום הבדיקות והמבחנים כאמור בתקנת משנה (א), אם מתקיים בו אחד מאלה: (1) לא חודש רשיון נהיגה שניתן לו לפי הפקודה; (2) הוא אזרח חוץ, בעל רשיןו נהיגה לאומי תקף, המבקש להמיר רשיון נהיגה מדרגות א' עד ג' או 2, ובתנאי שהוא נמנה על אחד מאלה: (א) הסגל הדיפלומטי או הקונסולרי של מדינת חוץ; (ב) ארגון האומות המאוחדות; (ג) נציגות קרן המטבע הבינלאומית או הבנק הבינלאומי לשיקום ולפיתוח; (ד) ארגון בינלאומי אחר – בהתאם לצו שנתן שר החוץ לפי חוק חסינויות וזכויות (ארגונים בין-לאומיים ומשלחות מיוחדות), התשמ"ג-1983.

אברהם פורז: (ה) על אף האמור בתקנת משנה (א), לא תתן רשות הרישוי רשיון למבקש שבידו רשיון נהיגה כאמור בתקנה 578א.

אברהם פורז: " מה זה?

עדה וייס: לא יומר רשיון של מי שיש לו רשיון מהאיזור.

אברהם פורז: תקנה 562 (1) "הגדרת "איזור" –תימחק; למה היא תימחק?

עדה וייס: כי יש פרק חדש על איזור.

אברהם פורז: (2) "אחרי הגדרת "רשיון נהיגה לאומי" יבוא: "רשיון נהיגה זר" – רשיון נהיגה בין-לאומי או רשיון נהיגה לאומי.

אברהם פורז: " בדרך כלל ההגדרה היא חוץ, לא זר.

ישי אילן: יש בחינות עו"ד זרים.

אברהם פורז: טוב, נשאיר את זה, רק נכתוב רשיון נהיגה בין-לאומי או רשיון נהיגה לאומי שניתן ממדינה אחרת.

ציון מזרחי: לא צריך, כי המקף מפרש מה זה רשיון זר.

ציון מזרחי: רשיון זר יכול להיות רשיון נהיגה בין-לאומי או רשיון לאומי.

אברהם פורז: גם הישראלי הוא רשיון נהיגה לאומי.

שמואל מלכיס: אין צורך, כי יש הגדרה בפקודת התעבורה.

שמואל מלכיס: כתוב: "רשיון נהיגה לאומי – רשיון נהיגה בר תוקף שניתן בארץ המוצא.

שמואל מלכיס: "

אברהם פורז: הגברת וייס, אני מציע שנוסיף את המילים "שניתן על ידי מדינת חוץ".

הגר הר-צבי: צריך להוסיף את זה לתקנות הקיימות.

עדה וייס: להגדרה.

אברהם פורז: תקנה 564.

אברהם פורז: "בתקנה 564(1) לתקנות העיקריות, במקום "בתקנה 567(ב)(3)" יבוא "בתקנה 578א(א).

אברהם פורז: "

הגר הר-צבי: אין תקנה 578א(א).

הגר הר-צבי: זה צריך להיות 578א.

עדה וייס: נכון.

עדה וייס: צריך למחוק את א בסוגריים.

אברהם פורז: בסדר.

אברהם פורז: 7.

אברהם פורז: "במקום תקנה 567 לתקנות העיקריות יבוא: מי שאינו תושב ישראל ובידו רשיון נהיגה זר בר תוקף יראו אותו כבעל רשיון נהיגה בר תוקף בישראל בדרגה המקבילה לדרגת רשיון הנהיגה שלו אם נתקיימו בו כל אלה (1) הוא אינו תושב איזור כמשמעותו בחלק ט1, הרשום במרשם האוכלוסין לפי חוק המרשם;" מה זאת אומרת ש"הוא אינו תושב כמשמעותו בחלק ט1"?

עדה וייס: שהוא לא ישראלי.

אברהם פורז: זה צריך להיות הפוך: "הוא תושב האיזור, ואינו רשום במרשם התושבים בחוק המרשם.

אברהם פורז: " (2) "נתמלאו בו תנאי הגיל האמורים בתקנות 188 עד 190; (3) אם הוא נוהג רכב כאמור בתקנות 176 עד 179 – שהותו בישראל, מיום כניסתו האחרונה, אינה עולה על שנה, ואם הוא נוהג רכב כאמור בתקנות 179א עד 87 – שהותו בישראל, מיום כניסתו האחרונה, אינה עולה על שלושה חודשים.

אברהם פורז: " מה הכוונה?

פיני מור: מותר לו לנהוג גם עם רשיון לא ישראלי במשך שנה.

הגר הר-צבי: יש לנו בעיה עם זה.

הגר הר-צבי: אני חושבת שהרעיון נכון, אבל הניסוח בעייתי.

הגר הר-צבי: ניקח, למשל, פיליפיני שהגיע לישראל, קיבל לפי חוק הכניסה לישראל אישור לתושב ארעי.

הגר הר-צבי: מאחר שסופרים לו מיום כניסתו האחרונה, אז יום לפני השלושה חודשים הוא יכול לנסוע לטאבה ליום ולחזור לישראל ושוב יש לו שלושה חודשים.

הגר הר-צבי: לנו אין אפשרות פיקוח ואפשרות לאכוף על האיש הזה את חוקי התעבורה.

ציון מזרחי: אם הוא ייעשה תאונה הוא לא ייענש?

הגר הר-צבי: תשלול לפועל זר את הרשיון הלאומי שלו.

ציון מזרחי: את יכולה להביא אותו לבית המשפט.

הגר הר-צבי: אתה יכול לשלול לו את רשיון הנהיגה?

ציון מזרחי: אני לא יכול לשלול לו.

אברהם פורז: רבותי, אין מנוס מהתקנה הזאת.

אברהם פורז: האלטרנטיבה היא להתחיל לספור לו את הימים.

הגר הר-צבי: האלטרנטיבה היא לעשות כמו שעושים לגבי עולים, כלומר לכתוב: "ובתנאי ששהה מחוץ לישראל יותר משנה אחת רצופה לפני יום כניסתו האחרונה.

הגר הר-צבי: "

ציון מזרחי: הנסיון לימד אותנו שהתקנה כמו שהיא גרמה לכך שבעליהם של אותם פיליפינים, תאילנדים,או אני לא יודע מי,המירו את רשיונם של אותם עובדים כנהוג בתקנון.

ציון מזרחי: יתירה מכך, יזמנו למגזר החקלאי, שלהם יש עסק לא קטן בנושא הזה, קורס בתיאלנדית ומבחן תאוריה.

שמואל מלכיס: אבל התיקון שלנו לא מונע את זה.

אברהם פורז: אנחנו צריכים לכתוב שיציאה מחוץ לישראל לתקופה הפחותה מ-30 יום לא תחשב.

הגר הר-צבי: לא זאת הבעיה.

אברהם פורז: כדי להפסיק את מרוץ ההתיישנות הוא צריך לצאת לפחות לחודש.

אברהם פורז: אם הוא יצא יותר מחודש אז הספירה של ה-3 חודשים מתחילה מהתחלה.

אברהם פורז: את אמרת שיכולה להיות תופעה שיוצאים ליומיים וחוזרים.

הגר הר-צבי: לא, הוא יכול גם לצאת לחודש ולחזור.

אברהם פורז: הוא לא יחזור אחרי חודש.

הגר הר-צבי: למה?

הגר הר-צבי: תסתכל על פועלים רומנים שנוסעים הביתה לחופש וחוזרים מידי שנה.

אברהם פורז: כן, אבל אז אם זה רכב מסחרי הוא לא יכול.

אברהם פורז: .

שמואל מלכיס: אבל ברכב פרטי הוא יכול לנצח.

הגר הר-צבי: צריך לדבר על כניסתו הראשונה.

הגר הר-צבי: למה לא לעשות את זה בדיוק כמו בתקנה 567א?

אברהם פורז: כי אני לא יודע על מי אני מכביד.

הגר הר-צבי: על מי אתה מכביד?

אברהם פורז: אנחנו לא יכולים להפלות בין סוגי אנשים שהגיעו לישראל.

אברהם פורז: אתה לא יכול להגיד שעובד זר זה אחד ותייר זה אחרת.

שמואל מלכיס: אנחנו לא פוגעים בזכויות שלו.

שמואל מלכיס: הכוונה נשמרת.

שמואל מלכיס: הוא יכול תוך 3 חודשים להמיר את הרשיון שלו ברשיון ישראלי.

שמואל מלכיס: מה שאנחנו רוצים לומר הוא שבאותה הזדמנות חגיגית הוא לא יוכל לעשות מעשה הונאה, כמו לצאת ליום אחד לעקבה ולחזור חזרה.

אברהם פורז: אמרנו שהוא חייב לצאת ל-30 יום לפחות.

שמואל מלכיס: גם חודש נראה לי לא מספיק.

אברהם פורז: מי יצא לחודש רק בשביל.

אברהם פורז: .

הגר הר-צבי: גם בלי כוונה.

שמואל מלכיס: אתם כתבתם פה "יראו אותו כבעל רשיון נהיגה בר-תוקף בישראל".

שמואל מלכיס: לעניין הביטוח זה מאוד מאוד חמור לכאורה, משום שבפוליסה התקנית לביטוח רכב פרטי ומסחרי עד 4 טון, מי שהיה לו רשיון תקף 24 חודשים קודם לתאונה נחשב כמי שיש לו רשיון ולכן הביטוח תקף.

שמואל מלכיס: אותו אדם שבא לישראל אפילו ליום אחד, רואים את הרשיון הזר שלו כרשיון ישראלי.

שמואל מלכיס: אפילו אם הוא ינהג ללא רשיון, כעבור שנתיים פחות יום הביטוח יהיה תקף.

שמואל מלכיס: לא לזה התכוונו.

נילי פרידלנדר: תתקנו את תקנות הביטוח.

שמואל מלכיס: אנחנו לא יכולים לתקן.

שמואל מלכיס: אנחנו לא משרד האוצר.

שמואל מלכיס: במקום "שיראו את הרשיון כבר-תוקף", צריך לומר "תהיה לו אפשרות לנהוג בישראל.

שמואל מלכיס: "

אברהם פורז: מה זה עוזר לך הנוסח הזה?

שמואל מלכיס: בפוליסה כתוב כך: "בני אדם רשאים לנהוג ובתנאי שהיו בעלי רשיון בר תוקף בישראל.

שמואל מלכיס: " אם אדם בא לישראל והיה לו יום אחד רשיון זר בר-תוקף ושנתיים הוא נהג, אנחנו חייבים לכסות אותו.

אברהם פורז: אם לא אז קרנית תכסה אותו.

שמואל מלכיס: אותו לא.

הגר הר-צבי: הרעיון הוא שאדם שהרשיון שלו פוקע לא יכול להמשיך לנהוג.

אברהם פורז: לא משנה, התוצאה היא אותה תוצאה.

אברהם פורז: אתם תשלמו אם יהיו נזקים של תאונה.

שמואל מלכיס: מה פתאום.

שמואל מלכיס: אדם שאין לו רשיון הפוליסה שלו לא תקפה.

שמואל מלכיס: האנשים שהיו איתו ברכב או צדי ג' שהוא פגע בהם יפנו לקרנית.

שמואל מלכיס: מבחינה זו הם מכוסים.

שמואל מלכיס: האדם עצמו לא מכוסה בביטוח חובה ולא בביטוח רכוש.

אברהם פורז: אני יודע למה אתה רוצה להגיע, אבל אי אפשר להגיע לזה.

שמואל מלכיס: למה?

אברהם פורז: אנחנו רוצים להבטיח את זה בתחום המשפט הציבורי.

שמואל מלכיס: שינהג, רק שלא יראו את זה כרשיון בר תוקף בישראל.

הגר הר-צבי: הנוסח היום אומר שכל אדם לפי סעיף 10 לפקודה חייב ברשיון נהיגה.

הגר הר-צבי: 567 בא לפטור אנשים מסויימים מחובת רשיון.

הגר הר-צבי: הנוסח היום יוצר אופציה נוספת במקום להוציא את זה מהכלל.

אברהם פורז: מה אתם רוצים להשיג?

שמואל מלכיס: שהאנשים שרוצים לתת להם אפשרות לנהוג בישראל עם רשיון זר..

אברהם פורז: מה התוצאה המשפטית?

אברהם פורז: שאין לו ביטוח?

אברהם פורז: בכל המקרים האלה ילכו לקרנית?

שמואל מלכיס: אבל לזה התכוון המחוקק שאמר שהביטוח לא תקף אם נוהג בו אדם שאין לו רשיון.

אברהם פורז: לא.

אברהם פורז: אתם רוצים להגיד שיש לו רשיון ואין לו רשיון.

שמואל מלכיס: שיהיה רשאי לנהוג במדינת ישראל, אבל שלא יהיה לו רשיון בר-תוקף.

אברהם פורז: ואתה לא מבטח אותו.

אברהם פורז: זה מה שאתה אומר.

הגר הר-צבי: הוא לא רשאי לנהוג, כי אם היה לו יום אחד רשיון תקף הוא לא יכול להמשיך לנהוג פה שלושה חודשים או שנה.

שמואל מלכיס: אסור לו לנהוג בארץ.

שמואל מלכיס: כן, אבל יומיים אחרי זה הוא פקע.

שמואל מלכיס: הוא יכול לנהוג ללא רשיון שנתיים.

פרץ סגל: אלה תנאים מצטברים.

אברהם פורז: המחוקק התכוון שמי שלא יודע לנהוג לא ינהג, לא למי שבאופן פורמאלי אין רשיון.

אברהם פורז: למה לישראלי שהרשיון שלו פג ב-24 החודשים האחרונים הפוליסה תופסת?

הגר הר-צבי: זה לא מה שהפסיקה אומרת היום.

אברהם פורז: עזבי את הפסיקה.

אברהם פורז: למה אתם נותנים לו ביטוח?

שמואל מלכיס: כי הכוונה היא למי שלא קיבל את הרשיון מבחינה פיסקלית.

שמואל מלכיס: כאן מדובר באדם זר.

אברהם פורז: אני לא מסכים.

הגר הר-צבי: סעיף 73 לחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים אמר מפורשות שמי שאין לו רשיון נהיגה, למעט בגלל אי תשלום אגרה, אין לו רשיון והביטוח לא תקף.

אברהם פורז: רבותי, אני לא רוצה ליצור סיטואציה שאנשים נוהגים פה בלי ביטוחים.

שמואל מלכיס: אבל אין להם רשיון.

אברהם פורז: תשנה את הפוליסה שלך.

שמואל מלכיס: איך אני יכול לדעת?

שמואל מלכיס: אבל זו פוליסה תקנית.

פרץ סגל: מה שצריך להוסיף זה שאם הוא יצא בתוך השנה זה שלושה חודשים, ואם..

פרץ סגל: לגבי רכב כבד 30 יום.

אברהם פורז: ורכב כבד נעשה 30 יום.

הגר הר-צבי: אתה צריך לספור שנה מיום כניסתו הראשונה.

אברהם פורז: אני לא הולך לספור ימים מצטברים.

פרץ סגל: את המלים "מיום כניסתו האחרונה" לא צריך.

אברהם פורז: אני לא רוצה ליצור מצב שבו יוצאים ל-48 שעות וחוזרים והכל מתחיל מהתחלה.

אברהם פורז: צריך לקבוע שיציאה מישראל של עד 30 יום לא תחשב כיציאה לצורך הסעיף הזה.

נילי פרידלנדר: יש קושי והכבדה רציניים מאוד מהפן של חברות ההשכרה.

נילי פרידלנדר: הקושי נובע מכך שחברות ההשכרה, מכוח היותן הבעלים של כלי הרכב, הן אלה שצריכות להקפיד ולבדוק את הרשיונות לפני שהן משכירות כלי רכב.

נילי פרידלנדר: ההכבדה של הרעיון שעכשיו עלה, כפי שקיים גם בסעיף 567, לא רק שמכביד על חברות ההשכרה אלא גם בלתי ישים.

נילי פרידלנדר: אין שום דרך שאותו דייל שעומד מאחורי הדלפק ידע להבחין מתי נפסק רצף הזמן, מתי הגיע אותו תושב זר.

אברהם פורז: מה איכפת לכם?

אברהם פורז: הוא עבר עבירה פלילית.

נילי פרידלנדר: אבל האחריות היא של חברת ההשכרה.

אברהם פורז: לא.

נילי פרידלנדר: כן.

אברהם פורז: אם אדם מציג לך רשיון נהיגה מזוייף והשכרת לו רכב.

אברהם פורז: .

נילי פרידנלנדר: סביר להניח שאין אחריות.

נילי פרידנלנדר: למה אין אחריות?

נילי פרידנלנדר: משום שצו הפיקוח מחייב אותי לבדוק את רשיון הנהיגה ואם הוא עומד בתנאים.

נילי פרידנלנדר: צו הפיקוח לא אמר לי להציב מכונה שתבדוק אם הרשיון מזוייף או לא.

אברהם פורז: האם כשבא מישהו עם רשיון נהיגה מחו"ל אתם בודקים את הדרכון מתי הוא נכנס לישראל?

נילי פרידלנדר: אנחנו אמורים לבדוק את הדרכון, אבל זה לא סביר.

אברהם פורז: זה המצב מאז בריאת העולם, נכון?

נילי פרידלנדר: נכון.

אברהם פורז: נניח שזה אדם שכבר שנתיים בארץ שצריך היה להמיר את הרשיון הזר בישראלי ולא בדקתם את הרשיון שלו ומבחינת משרד הרישוי הוא נוסע בלי רשיון, מה איכפת לכם?

נילי פרידלנדר: אני נתתי רכב לאדם שהרשיון שלו לא בתוקף.

נילי פרידלנדר: אסור לי לפי צו הפיקוח לעשות את זה.

נילי פרידלנדר: אסור לי לתת את הרכב שלי לאדם כזה.

נילי פרידלנדר: חברת הביטוח במקרה של תאונה תבוא ותאמר "חביבי, אין לך כיסוי.

נילי פרידלנדר: "

אברהם פורז: פרץ סגל, איך אנחנו דואגים שאין לזה השפעה במישור המשפט פרטי?

פרץ סגל: התקנות האלה נוצרו בעקבות פסיקה של בית המשפט העליון, שקבע שלעניין חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים, אדם בעל רשיון זר שלא עמד בתנאים האלה לא מכוסה מבחינת פוליסת הביטוח.

פרץ סגל: בפני ועדת המעקב לחוק פיצוי נפגעי תאונות דרכים היו שתי גישות: גישה אחת אמרה כמו שאדוני אומר – לתקן את חוק הפיצויים ולהוציא את הדבר הזה.

פרץ סגל: אני תמכתי בדיעה הזאת, אבל היא לא התקבלה.

פרץ סגל: במקום זה החליטו ללכת לתיקון של התקנות.

פרץ סגל: אפשר ללכת 6, 7 שנים אחורה ולפתוח את הדיון מחדש.

פרץ סגל: ההחלטה שנפלה בשעתו היתה לא לתקן את חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים.

פרץ סגל: הפתרון למקרה הספציפי הזה הוא שהחברות יוציאו טופס ויבקשו מכל אדם ואדם לחתום על כך שיידעו אותו כי אם הוא נהג ברשיון בינלאומי אז כך וכך, ואם הוא נהג תוך פסילה אז כך וכך.

פרץ סגל: הן הרי לא יכולות ללכת לבדוק.

אברהם פורז: למה?

פרץ סגל: כי חברות ההשכרה יהפכו לצורך העניין הזה לרשות הרישוי.

פרץ סגל: הן יכולות להתחבר לרשות הרישוי ורשות הרישוי תודיע להן אם לאיש יש רשיון זר או לא, אבל זה לא ראלי.

פרץ סגל: אם רוצים שהאיש ידע שהוא לוקח על עצמו את הסיכון, הן אומרות לו: "אלה התנאים הקבועים בתקנות.

פרץ סגל: במידה ולא פעלת לפי התקנות זאת אחריותך ולא אחריותנו.

פרץ סגל: " יותר מזה אי אפשר לעשות.

פרץ סגל: זאת גם הפסיקה של בית המשפט העליון.

אברהם פורז: ד"ר סגל, האם אנחנו יכולים להכניס תקנה שאומרת שלצורך כל הסעיפים האלה כלפי צד ג' זה לא ייחשב כנהיגה בלי רשיון אלא אם צד ג' ידע?

פרץ סגל: זה צריך להיות בחקיקה ראשית.

פרץ סגל: הדרך היחידה שנראית לי היא שהאדם יצהיר שהוא יודע שאלה הם הדברים.

אברהם פורז: אם הוא בא עם רשיון זר אתה יכול לבדוק בדרכון מתי ניתנה לו חותמת הכניסה לישראל.

נילי פרידלנדר: זאת פרשנות.

פרץ סגל: אני לא חושב שיבקשו מהם לבדוק דרכונים.

אברהם פורז: למה לא?

הגר הר-צבי: מה, נותנים רכב בלי לראות תעודה מזהה?

אברהם פורז: זו בעיה לבדוק לגבי תייר את חותמת הכניסה לארץ?

נילי פרידלנדר: זה אבסורד.

פרץ סגל: יש שתי אפשרויות: או שהם יתקשרו עם משרד התחבורה וידעו אם לאדם יש רשיון בר-תוקף, או לא..

אברהם פורז: אתה רציני?

פרץ סגל: אין דרך אחרת.

פרץ סגל: התוצאה היא שהישראלים נפגעים מזה, כי הם נוהגים על סמך רשיונות זרים והם אינם מכוסים על ידי חוק הפיצויים.

פרץ סגל: התקנה הזאת באה לתקן את זה לא רק לגבי זרים, גם לגבי ישראלים.

אברהם פורז: נניח שקבענו שתוך שנה מי שיש לו רשיון זר חייב להמיר אותו לישראלי, ועולה חדש, לצורך העניין, אחרי שנה ורבע לא עשה את הפעולה הזאת וקרתה תאונה.

אברהם פורז: אין ביטוח במקרה כזה?

פרץ סגל: לפי פסיקת בית משפט העליון אין ביטוח.

נאוה מקובסקי: אותו גרייס שדיברנו עליו חל גם במקרה של עולה חדש וגם במקרה של 567.

הגר הר-צבי: העניין הזה נמצא במחלוקת בבית המשפט העליון.

אברהם פורז: אני חשבתי שאני מתעסק עם תקנות שהולכות לעשות הסדר אדמיניסטרטיבי בין משרד הרישוי לכל מיני עולים, תיירים ודיפלומטיים.

אברהם פורז: לא חשבתי שאני גולש פה לתחום של משפט המהותי, האזרחי לגבי חבויות בנזיקין.

אברהם פורז: זאת סוגייה הרבה יותר מורכבת.

אברהם פורז: אני לא יכול לתת עליה את הפתרון כאן.

אברהם פורז: יכול להיות שהפתרון הוא על ידי חוק הפיצויים.

אברהם פורז: בגדול, הבן אדם יודע לנהוג.

אברהם פורז: הוא מחזיק מסמך של מדינה כלשהי בעולם שאמרה לו שהוא יכול לנהוג.

אברהם פורז: יכול להיות שבקהילה האירופית מכירים ברשיון הנהיגה הלאומי forever.

אברהם פורז: אצלנו, באיזה שהוא שלב, זאת עבירה טכנית שמביא אותו למצב שהוא נוהג בלי ביטוח ובמקרה של תאונה הקורבן צריך ללכת לקרנית וכו'.

פרץ סגל: אנחנו בתקנות הללו לא מרעים את המצב אלא מתקנים את המצב.

פרץ סגל: אני מסכים עם אדוני שצריך לתקן את החוק.

אברהם פורז: בעיני, הביטוח הוא ביטוח.

אברהם פורז: חברות הביטוח לא יכולות לברוח כשלבן אדם היה משהו אדמינסטרטיבי שלא הסתדר.

אברהם פורז: הקטע האדמיניסטרטיבי זה בינו ובין המדינה, לא בינו ובין חברות הביטוח.

פרץ סגל: מה נעשה שבית המשפט העליון דחה את הדברים האלה?

אברהם פורז: אז תתקנו את החוק.

פרץ סגל: אני מסכים, רק הוועדה החליטה לתקן את התקנות במקום את החוק.

אברהם פורז: איזו ועדה זו?

פרץ סגל: ועדת המעקב לחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים.

פרץ סגל: זאת הוועדה שממונה על כל נושאי החקיקה.

אברהם פורז: אנחנו נקיים ישיבה עם ועדת המעקב.

פרץ סגל: צריך להקים את הוועדה מחדש, היא לא קיימת.

פרץ סגל: אני אעביר את הדברים הלאה במשרד המשפטים.

פרץ סגל: מנכ"ל משרד המשפטים ביקש לא להיות יושב-ראש הוועדה כי הוא לא מצוי בתחום הזה ,לכן מחפשים מועמד.

פרץ סגל: כדי שלא נעכב את הדברים שמעוכבים הרבה מאוד שנים, אני מציע לאשר את הדברים האחרים.

אברהם פורז: אני לא רוצה, חלילה, שחברת השכרת רכב תמצא את עצמה במצב שיגידו לה שעכב מחדל כזה או אחר אין לה ביטוח.

פרץ סגל: לא רק חברות ההשכרה נמצאות במצב הזה אלא גם כל האזרחים.

פרץ סגל: אני מאמין שלגבי חברות ההשכרה אנחנו יכולים ללכת למשרד המסחר והתעשייה לתקן את הצו ולהבהיר את הבעיה, אבל לאזרחים צריך לתת פתרון.

אברהם פורז: איזו בעיה יש לאזרחים?

פרץ סגל: עולה חדש, למשל, שנהג למעלה משנה ולא חידש את הרשיון שלו לא מבוטח.

פרץ סגל: זאת הפסיקה של בית המשפט העליון.

פרץ סגל: פה אנחנו נותנים לו את איזה שהוא תיקון מסויים.

אברהם פורז: ד"ר סגל, את מצבו של מי שיפרתי על ידי התקנות?

פרץ סגל: של העולים החדשים.

אברהם פורז: למה?

הגר הר-צבי: כי קודם הם יכלו לנהוג 3 חודשים, ועכשיו הם יכולים לנהוג שנה.

אברהם פורז: האם לפי המצב המשפטי הנוכחי עולה חדש תוך 3 חודשים צריך להמיר את רשיון הנהיגה שלו?

פרץ סגל: כן.

אברהם פורז: מה עוד?

אברהם פורז: מה לגבי הזרים?

פרץ סגל: אנחנו משפרים בהרבה את המצב שלהם.

אברהם פורז: אוקיי, בואו נאשר תקנה שמאריכים את זה לשנה, כאשר בכל היתר נדון במועד אחר.

נילי פרידלנדר: אם נשאיר את 567 כמות שהוא עשינו מעשה.

נילי פרידלנדר: 567א מתחיל להיות בעייתי.

פרץ סגל: השיפור הוא שיפור ניכר לעומת המצב הקיים, אבל הוא לא סותם פרצות מסויימות שצריך לטפל בהן.

פרץ סגל: אני סבור שצריך לעשות את זה בחוק הראשי.

הגר הר-צבי: הרעיון היה לתת בתקנה הזאת אפשרות לאנשים שנמצאים באופן זמני בארץ, לנהוג עם רשיון הנהיגה הבין לאומי או הלאומי שלהם לתקופה מסויימת, לא לעד.

הגר הר-צבי: כמו שהתקנה מנוסחת היום זה מה שיכול לקרות.

אברהם פורז: למה לעד?

הגר הר-צבי: כיוון שאותו פועל מרומניה שנוסע מידי שנה הביתה.

הגר הר-צבי: .

אברהם פורז: אנחנו נאשר כרגע את מה שאישרנו עד עכשיו.

אברהם פורז: תכתבו גם שיציאה מישראל לתקופה של עד 30 יום לא תחשב ליציאה לצורך התקנה הזאת.

שמואל מלכיס: צריך לכתוב שיציאה ל-30 יום לא תחשב ככניסה חדשה.

אברהם פורז: לא תחשב כיציאה.

נילי פרידלנדר: אין לנו יכולת לבדוק את זה.

אברהם פורז: אין לזה שום משמעות מבחינתכם.

נילי פרידלנדר: יש.

אברהם פורז: אתם לא יכולים לדעת אם הוא יצא או לא יצא.

אברהם פורז: אתם לא צריכים לדעת.

אברהם פורז: אני רוצה לקיים ישיבה יחד עם מי שמטפל במשרד המשפטים בבעיה הזאת.

אברהם פורז: צריך להפריד בין המשפט הפרטי למשפט הציבורי.

פרץ סגל: אני אדבר עם מנכ"ל משרד המשפטים.

פרץ סגל: אני מציע לגמור את התקנות האלה כי הן מתגלגלות כבר הרבה מאוד שנים.

פרץ סגל: יש עוד 3 נקודות.

פרץ סגל: פעם שעברה אדוני ביקש ב567א שאדם לא יוכל לנהוג ברכב כבד שנה שלמה מיום כניסתו לישראל אלא רק 3 חודשים.

פרץ סגל: זאת היתה גם עמדתנו.

אברהם פורז: בסדר, קיבלנו את זה.

אדית הנדל: יש עניין של שהייה רצופה מחוץ לישראל.

אדית הנדל: אפשר להתאים את זה לתקנה 567 של 30 יום.

אברהם פורז: אמרנו שיציאה לתקופה שאינה עולה על 30 יום לא תחשב ליציאה.

פרץ סגל: תלוי באיזה רכב.

אברהם פורז: זה לא משנה, אנחנו אומרים באופן כללי שיציאה לתקופה של עד 30 יום לא תחשב.

אברהם פורז: אם יצא ל-3 חודשים הכל מתחיל מהתחלה.

פרץ סגל: 3 חודשים ברכב קל ו30 יום ברכב כבד.

אברהם פורז: עזוב את זה.

אברהם פורז: כל יציאה של עד חודש מחוץ לישראל לא נחשבת.

פרץ סגל: יש שתי תקנות לגבי הנסיעה של נהגים מהאיזור.

פרץ סגל: תקנה אחת זה הנושא של דרישה שנהג פלסטיני לא יוכל לנהוג ברכב ישראלי אלא אם קיבל רשיון ממפקד הכוחות באיזור.

פרץ סגל: סוכם עם משרד ראש הממשלה שזה יהיה בחקיקת הביטחון ולא בתקנות התעבורה.

עדה וייס: הם חזרו בהם.

פרץ סגל: מבחינה משפטית אפשר להשאיר את זה.

אברהם פורז: אני משאיר את זה.

פרץ סגל: הנקודה האחרונה, שהיא החשובה, זה שהתקנות האלה צריכות לחול מאז הסכמי עזה ויריחו, כלומר רטרואקטיבי משנת 1994.

אברהם פורז: מה, אני אתן עבירה פלילית למשהו רטרואקטיבי?

פרץ סגל: זו לא עבירה פלילית.

פרץ סגל: כל הפלסטינים שנהגו מ-1994 ועד היום נהגו ללא רשיון, לכן.

פרץ סגל: .

אברהם פורז: האם על ידי התקנה שלי אני יכול לשלול את זה?

פרץ סגל: כן.

פרץ סגל: אושר לנו להביא את זה כפעולה רטרואקטיבית כדי שחברות הביטוח לא תוכלנה להתנער מפוליסת הביטוח.

עדה וייס: לגבי הרטרואקטיביות לא צריך להחיל את הדרישה של תרגום לאנגלית או לעברית.

עידו גוטמן: ממתי אנגלית זו שפה רשמית בישראל?

עידו גוטמן: מה זה תרגום?

עידו גוטמן: הוא יביא פתק מהחבר שלו?

ציון מזרחי: תרגום הרשיון עצמו.

עידו גוטמן: אז תגיד את זה.

אברהם פורז: ההיתר לא ניתן בעברית?

עידו גוטמן: אם הוא ניתן בעברית אז הסעיף מיותר.

אברהם פורז: מי מתרגם אותו?

עדה וייס: בישיבה האחרונה ביקשו תרגום של הרשיון לאנגלית או לעברית.

עדה וייס: ההיתר הזה ניתן רק בארץ.

אברהם פורז: באיזו שפה ניתן ההיתר?

עדה וייס: בעברית.

עדה וייס: התרגום מתייחס לרשיון.

פרץ סגל: אם פלסטיני יכול עם הרכב שלו יכול לנהוג בלי תרגום, מדוע כשהוא נוהג ברשיון ישראלי הוא צריך תרגום?

אברהם פורז: האם מפקד כוחות צה"ל ברגע שהוא נותן לו את ההיתר לא בודק אם יש לו רשיון נהיגה?

עדה וייס: לא.

אברהם פורז: האם הפלסטינים מוציאים רשיונות גם בערבית וגם באנגלית?

עדה וייס: כן.

אברהם פורז: אז בשביל מה התרגום?

עידו גוטמן: אם צריך תרגום, תגדירו מה זה.

עידו גוטמן: אם לא צריך תרגום אז תמחקו את הסעיף.

אברהם פורז: תמחקו את המילה "תרגום".

אברהם פורז: אין מה לתרגם.

אברהם פורז: הגברת וייס, אני מבקש שתעבירו נוסח מעודכן של התקנות שאושרו, ואז נבדוק ונאשר לכם בכתב שזאת החלטת הוועדה.

אברהם פורז: במקביל, ד"ר פרץ סגל, תיזום דיון במשרד המשפטים כי צריך לתקן את חוק הפלת"ד.

אברהם פורז: תודה רבה לכם.