ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 413, 2002-01-28 13:00

אברהם פורז: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אברהם פורז: אדוני המנכ"ל, בבקשה תסביר לנו במה מדובר.

אורי אולניק: צהרים טובים לכולם.

אורי אולניק: אנחנו באנו אליכם היום עם שני סטים של תקנות.

אורי אולניק: אני מציע שנתחיל בתקנות הבזק (זיכיונות) (תיקון מס'/).

אורי אולניק: אנחנו נמצאים בשלב מתקדם ביותר, אני מקווה, של מתן רישיונות לחברות הכבלים בתחום האינטרנט המהיר.

אורי אולניק: אנחנו מקווים להשלים את המלאכה של מתן הרישיונות ממש בתקופה הקרובה.

אורי אולניק: מאחר שאו טו טו מסתיים חודש ינואר והתקנות מדברות על כך שהשר צריך להחליט לפי העולם הישן, עולם הזיכיונות, האם הוא יאריך את התקנות, האם הוא יאריך את הזיכיון, אנחנו פשוט מבקשים עוד חודש ימים שיאפשרו לנו את התקופה הנדרשת להעניק את הרישיונות בתחום המפ"א ואני מקווה שגם בתחום השידורים.

אורי אולניק: גם השר וגם המועצה שאישרה את התיקון הזה, הוא בברכתה, פשוט מבקשים ארכה של עוד חודש ימים.

אברהם פורז: אבל השר כבול בהחלטת המועצה לכבלים, לא?

יזהר טל: היא המליצה להאריך בחודשיים.

אברהם פורז: השאלה היא כזו, איך אנחנו מוודאים את זה שלא תבואו לפה בעוד 22 יום?

אורי אולניק: אם אתה רוצה לתת חודשיים ואז זה יותר ודאי, זה גם בסדר.

אברהם פורז: נציג חברות הכבלים, מה אתם אומרים על החודשיים?

עו"ד אורי רהט: לוח הזמנים הוא בידיים של משרד התקשורת.

עו"ד אורי רהט: על מנת לחסוך מהם את הצורך להגיע לכאן עוד פעם אפשר לעשות את זה חודשיים.

עו"ד אורי רהט: זה נראה לי במקום.

אברהם פורז: גברת רובינשטיין, בבקשה.

עו"ד נוגה רובינשטיין: זה לא עניין טכני לחלוטין.

עו"ד נוגה רובינשטיין: המשמעות היא משמעות של הארכה.

עו"ד נוגה רובינשטיין: הזיכיונות הראשונים מסתיימים כבר בחודש מרץ 2002.

עו"ד נוגה רובינשטיין: זאת אומרת, או טו טו.

עו"ד נוגה רובינשטיין: אם אנחנו ניתן עוד ארכה, אנחנו כבר מלכתחילה יוצרים הארכה של הזיכיונות.

עו"ד נוגה רובינשטיין: הרעיון הוא שאנחנו ננסה לפעול בלוח זמנים.

אורי אולניק: אנחנו מוכנים להתיישר על חודש ואני חושב שזה יהיה בהסכמה של כולם ולא תהיה עם זה בעיה.

אברהם פורז: 15 למרץ.

אברהם פורז: אתם יכולים קודם, לא?

אברהם פורז: זה עד, לא יאוחר מ-.

יזהר טל: אני מציע כדי שלא יהיה פתחון פה לטענה שזה כאילו הארכה - - -

אברהם פורז: אז עד השבעה במרץ.

אורי אולניק: עכשיו אנחנו עוברים לסט השני של התקנות, תקנות המפ"א.

אורי אולניק: פה יש מספר נושאים שאנחנו מיידעים את הוועדה לגבי שינויים שעשינו

אברהם פורז: זה לא טעון אישור.

אברהם פורז: זה לידיעה בלבד.

אורי אולניק: אני אדייק.

אורי אולניק: בפעם הקודמת כאשר התקינו את תקנות המפ"א הן הובאו בפני אדוני ולכן ראינו לנכון לבוא ולידע אותך על השינויים שאנחנו עושים.

אברהם פורז: בוא ותאמר לנו את עיקרי הדברים כדי שלא נצטרך לקרוא סעיף סעיף.

רביב סובל: כתוב כאן בראש העמוד: "באישור ועדת הכלכלה".

אתי בנדלר: לגבי שני סעיפים זה ממש אישור.

אברהם פורז: תאמרו לנו מה טעון אישורנו.

אורי אולניק: מה שטעון אישור הוא פשוט החזרה למצב הקודם של התקנות כפי שהמשרד רצה לחתום עליהן ערב תיקון חוק הבזק.

ד”ר יזהר טל: תיקון תקנה 18.

אורי אולניק: כן.

אורי אולניק: ערב תיקון התקנות לפני שכל העניין של מתן הרישיונות לכבלים נתקע בבתי משפט, היה סט של תקנות שאמר בצורה מאוד ברורה שלגבי חברות הכבלים אזור השירות שבו הם ייתנו את שירותי האינטרנט הוא זהה לאזור שבו הם נתנו את השידורים.

אורי אולניק: מאחר ותקנות המפ"א הן כלליות,הן לא עוסקות רק באינטרנט, והן דיברו בלשון של 15 אזורי ביקוש, 12 אטרקטיביים יותר ו-3 פחות, ראינו לנכון להחזיר את התקנות למצב שהן היו לפני כן.

אורי אולניק: זה פשוט תיקון שהמטרה שלו לומר שהיכן שחברות הכבלים נתנו שידורים, שם חלה עליהם חובה לתת גם את האינטרנט.

אורי אולניק: ככה אנחנו מגיעים לכיסוי אוניברסלי מלא של האינטרנט המהיר בכל מדינת ישראל.

אברהם פורז: זה נושא אחד שטעון אישורנו.

אברהם פורז: מה הנושא השני?

אורי אולניק: רק זה.

עו"ד נוגה רובינשטיין: לנו יש כמה הערות לגבי התקנות.

עו"ד נוגה רובינשטיין: השאלה, מה תהיה ההגדרה של הרשת?

עו"ד נוגה רובינשטיין: האם אז זה יהפוך להיות רשת בזק ציבורי?

עו"ד נוגה רובינשטיין: האם תהיינה שלוש רשתות של רשת בזק ציבורי?

אורי אולניק: ודאי, כן.

אורי אולניק: אנחנו עומדים לתת עכשיו רישיונות כי המיזוג עדיין לא מאושר.

אברהם פורז: אז נותנים שלושה רישיונות.

אורי אולניק: רשת בזק ציבורית לשלושה רישיונות.

אורי אולניק: אם נחבר את אזורי הפעילות של שלושת הרישיונות האלה נקבל את כל הארץ.

עו"ד טל אופק: רשת בזק ציבורית יכולה להיות בכל הארץ או בחלק ממנה.

עו"ד טל אופק: גם אופק לא לקחו על כל הארץ.

עו"ד טל אופק: זה היה מינימום האזורים.

אברהם פורז: במילים אחרות נכון לרגע זה אנחנו מדברים ששלושת זכייניות הכבלים שמחזיקות בהרבה אזורים, כל אחת במקבץ אזורים, חייבות כל אחת בתחום אזורה במקום שהיא סיפקה בעבר שירותי טלוויזיה בכבלים, לתת חיבור לאינטרנט.

אברהם פורז: איך הם יתחברו אחד עם השני זה כבר סיפור אחר.

אורי אולניק: החיבור אחד עם השני תלוי בהסדר כובל, במיזוג.

אורי אולניק: הוא תלוי בכל מיני דברים.

אורי אולניק: זה לא ממין העניין.

אברהם פורז: בינתיים, כל אחד באזורו.

מיכאל איתן: מה זאת אומרת שהם יהיו חייבים?

אורי אולניק: תושב מעלות שראה עד היום ראה שידורים מחברת גוונים או תב"ל שפועלת בגליל העליון, ממחר אחרי שניתן את הרישיון לחברת המפ"א של תב"ל, היא חייבת לתת אינטרנט מהיר בתוך האזור שקודם היא נתנה בו שידורים.

אורי אולניק: זאת אומרת, אותו תושב מעלות יקבל את האינטרנט כמו שהוא קיבל את השידורים.

מיכאל איתן: דרך אגב, מה זה אינטרנט מהיר?

עו"ד טל אופק: יש כל מיני הגדרות טכניות.

מיכאל איתן: לא שאלתי מהן ההגדרות הטכניות.

מיכאל איתן: שאלתי, איך אתם מגדירים?

עו"ד טל אופק: כרגע לרישיון אין עדיין ניסוח סופי.

ד”ר יזהר טל: הרישיון עוד לא הושלם.

ד”ר יזהר טל: עכשיו עובדים האנשים הטכניים בהגדרה המתאימה ברישיון.

מיכאל איתן: אתה רוצה להגיד שאינטרנט מהיר זה אינטרנט שלא יהיה למנויי הכבלים.

מיכאל איתן: מה שלא יהיה, להם זה יהיה האינטרנט המהיר.

מיכאל איתן: דרך אגב, זו סתם השמצה.

מיכאל איתן: אני רוצה לספר לכם סיפור שקרה לי.

מיכאל איתן: בשעת לילה מאוחרת פתחתי את מכשיר המחשב שמחובר לאינטרנט מהיר בכבלים והייתי צריך להוריד משהו שהוא 500 קילו.

מיכאל איתן: באינטרנט הרגיל היה לוקח לי להוריד את זה בערך שלוש או ארבע דקות, חמש דקות.

מיכאל איתן: אני חשבתי שהמכשיר מקולקל.

מיכאל איתן: זה לקח אחת, שתיים, שלוש והופ נגמר.

מיכאל איתן: אני מנוי כבר הרבה חודשים.

מיכאל איתן: הסתכלתי על זה ואמרתי: איך זה יכול להיות שזה קורה לי רק עכשיו?

מיכאל איתן: זה עולם אחר לגמרי.

מיכאל איתן: אבל, זה קורה לך לעיתים נדירות.

אורי אולניק: תהיה תחרות מעניינת בינהן.

מיכאל איתן: זה הרבה יותר מהר מה-ADSL.

מיכאל איתן: חלק מהזמן גם ב-ADSL וגם שם, זה יותר לאט מהאינטרנט הרגיל.

מיכאל איתן: למה אני שואל מה זה אינטרנט מהיר?

מיכאל איתן: כולכם מדברים על אינטרנט מהיר אבל אף אחד לא קבע תקן מה זה אינטרנט מהיר וזה תפקיד שלכם, של משרד התקשורת.

אורי אולניק: אם היינו הולכים לפי ההגדרה של ה-FCC אז זה למעלה מ-250.

אורי אולניק: זה הקצב שנקבע שם.

מיכאל איתן: תקבעו אתם 150, תקבעו 100, תקבעו 80, תקבעו 70, אבל שיהיה.

מיכאל איתן: אם מישהו ירד מתחת לזה הוא יחטוף קנס.

מיכאל איתן: נראה אתכם.

אורי אולניק: אדוני יושב ראש, אני רוצה להסביר את הסוגיות האחרות בתקנות מלבד נושא האזורים.

אורי אולניק: אנחנו עשינו רפורמה בתוך המשרד מתוך הבנה למצב הכללי של החברות בשוק התקשורת.

אורי אולניק: אנחנו הגענו למסקנה שגובה הערבויות שהיו בתוך המשרד, בתוך הכספת, היה 20 מיליון דולר לכל חברה ולא משנה מה היה גודלה.

אורי אולניק: הדבר הזה היה יושב באובליגו בצורה מאוד חזקה.

אורי אולניק: אנחנו קיבלנו פנייה מהרבה חברות והשר הוציא מסמך מדיניות לגבי גובה הערבויות שיהיה למפעילים השונים.

אורי אולניק: לדוגמא, פעם נדרש מהמפעילים הבינלאומיים 20 מיליון דולר ערבות.

אורי אולניק: אנחנו היום כבר תיקנו את רשיונם וזה עומד על 2 מיליון דולר ערבות.

לאה ורון: מפעילים בינלאומיים של מה?

אורי אולניק: כמו קווי זהב, ברק, בזק בינלאומי, ואולי יקרה הנס והיא גם כנראה תגיש לנו את הערבות הזו של 2 מיליון דולר כפי שהודיעו לי אתמול.

אורי אולניק: אנחנו נראה מה יהיה עם זה.

אורי אולניק: לגבי המפ"א, אנחנו ערכנו הבחנה שהיא נחלקת לשני חלקים.

אורי אולניק: ראשית, בין מפעיל שטרם סיים לפרוס את הרשת שלו, אנחנו בהחלט רואים את עיקר ההוצאה וההתחייבות במרכיב של מפ"א בפריסת הרשת, לבין מפעיל שהוא כבר אחרי השלב הזה.

אורי אולניק: שנית, בין מפעיל שהוא פועל בכל הארץ לבין מפעיל שפועל רק במספר אזורים.

אורי אולניק: גם פה עשינו איזשהי התאמה בגובה הערבות.

מיכאל איתן: מה מינימום האזורים?

אורי אולניק: כרגע 15.

אורי אולניק: אני אומר כרגע כי אנחנו בהחלט שוקלים את הנושא הזה.

אורי אולניק: אני אומר את זה בזהירות כי אנחנו נקים ועדה ציבורית לצורך העניין שתשקול את כל נושא התחרות בבזק באופן כללי, אבל אחד מהנושאים שיהיה עליה להחליט בהם הוא גם מספר האזורים שאתה מחייב מפעיל שהוא בראשית דרכו.

אורי אולניק: בנוסף לכך, גם עקב הפרשה של רישיון אופק, ניתן רישיון מפ"א שהוחזר לנו בלי שמישהו בכלל נתן שירות.

אברהם פורז: האם הם שילמו על הרישיון?

אורי אולניק: הם שילמו ויש עכשיו עניין שלם עם השאלה האם כן או לא יחזירו להם.

אורי אולניק: זו פרשה די עצובה מבחינתנו.

אורי אולניק: אנחנו החלטנו להוריד את ההתחייבות של בעלי המניות, שהייתה פעם בתקנות, להתחייבות על סכום עסקי כזה או אחר שהוא מתחייב להשקיע.

אורי אולניק: נוכח השינויים והדינמיות בשוק הזה ראינו מקום שלא לדרוש את העניין הזה.

אורי אולניק: דבר אחר הוא הדרישה לתוכנית עסקית.

אורי אולניק: פעם דרשו משחקן שרוצה להגיש בקשה לרישיון להציג את התוכנית העסקית שלו ל-12 שנים קדימה.

אורי אולניק: אנחנו ראינו מקום לשנות את זה ל-5 שנים במקום 12 שנים.

אורי אולניק: הדבר האחרון מתייחס לפירוט האחזקות.

אורי אולניק: על מנת לא להטריח אותו בכל עצי המבנה כאשר הוא מגיש בקשה, לפעמים זה יכול להגיע למאות חברות, הוא צריך להתמקד בתחום התקשורת בהחזקות שלו ולא בתחומים אחרים.

אורי אולניק: עד כאן.

אתי בנדלר: אולי כדאי שתדגיש איזה תקנות טעונות אישור הוועדה.

עו"ד טל אופק: תקנה 5 שזה תיקון תקנה 18 שמגדיר את אזור השירות לא רק לפי אזור טבעי, אלא גם לפי אזורי זיכיון, ותקנה 8(3) שזה הוספה לתוספת.

ד”ר יזהר טל: אתי שימי לב, בתיקון לתקנה 18 נפלה פה טעות.

ד”ר יזהר טל: זה תוספת ראשונה, לא השלישית.

אתי בנדלר: תנו לנו קצת יותר הסבר מהו השינוי לעומת המצב הקיים.

אורי אולניק: המצב היום בתקנות המפ"א מדבר באופן כללי על כל מבקש שרוצה רישיון מפ"א.

אורי אולניק: הוא צריך לתת שירות ב-12 אזורים שאנחנו קוראים להם אזורי ביקוש א', זאת אומרת, שהם יותר אטרקטיביים בהיקף האוכלוסייה שלהם, ובשלושה אזורים שהם יותר דלילים באוכלוסייה.

מיכאל איתן: יש סך הכל 15 אזורים.

אורי אולניק: לא.

אורי אולניק: יש בארץ חמישים וכמה אזורים של פעילות.

אורי אולניק: אבל, אנחנו דרשנו מכל שחקן על פי התקנות לפעול ב-15 אזורים.

עו"ד טל אופק: התקנה מוגדרת כך: "אזור השירות יכלול 15 אזורים טבעיים לפחות, מהם שלושה לפחות מתוך הרשימה המפורטת בלוח א'.

עו"ד טל אופק: לשאלון והשאר, מתוך הרשימה המפורטת בלוח ב'".

עו"ד טל אופק: זה מה שנדרש היום.

מיכאל איתן: אני רוצה להבין עוד הפעם.

מיכאל איתן: יש 54 אזורים.

מיכאל איתן: כל אחד שרוצה להגיש בקשה צריך לבחור לו 15 אזורים מינימום.

מיכאל איתן: 15 האזורים האלו שהוא בוחר צריכים להיות כך, 12 מתוך קבוצה א' ושלושה מתוך קבוצה ב'.

מיכאל איתן: כמה יש בקבוצה ב' בסך הכל?

עו"ד טל אופק: בלוח ב' יש 13 אזורים.

אתי בנדלר: האם אלו האזורים הפחות רווחיים?

ד”ר יזהר טל: כן.

אורי אולניק: אני רוצה להבהיר משהו, אנחנו את העניין הזה לא משנים כרגע.

מיכאל איתן: זה לא טוב ולכן אני אתנגד להצעה.

מיכאל איתן: כל החלוקות האלה הן לא טובות.

מיכאל איתן: הן מונעות תחרות.

מיכאל איתן: בזמנו כאשר דני רוזן הביא את זה אמרתי : זה מונע תחרות.

אורי אולניק: חבר הכנסת איתן, אנחנו מפרידים בין שני סוגים של שינויים שאנחנו רוצים לעשות.

אורי אולניק: אנחנו בהחלט מודאגים בכל מה שנוגע ליכולתן של חברות חדשות להיכנס לשוק ולתת שירות לאזרחים.

אורי אולניק: לשם כך, אנחנו לא רוצים ב"שלוף" לבוא ולהחליט שבמקום חמישה עשר אזורים יהיו תשעה אזורים.

מיכאל איתן: למה תשע?

מיכאל איתן: שלוש

אורי אולניק: יכול להיות שלוש.

אורי אולניק: אני לא נכנס כרגע למספר.

אורי אולניק: אני אומר, לשם העניין הזה אנחנו הולכים להקים ועדה.

מיכאל איתן: מתי?

אורי אולניק: הוועדה הזו תתחיל לעבוד בסוף חודש פברואר.

מיכאל איתן: ותוך כמה זמן היא צריכה להגיש את מסקנותיה?

אורי אולניק: אני לא יודע להגיד לך.

אורי אולניק: אבל אני אומר, זה לוח הזמנים המתוכנן.

אורי אולניק: אנחנו כרגע אוספים את האנשים לוועדה הזו.

אורי אולניק: אחת המשימות של הוועדה הזו, בין השאר, היא לבדוק את העובדה שדרשו משחקנים חדשים 15 אזורים.

מיכאל איתן: אבל למה לך להקים ועדה?

מיכאל איתן: אני מפנה אותך לקרוא את מה שאני אמרתי כאשר דני רוזן הביא את ההצעה.

מיכאל איתן: אני כבר אומר לך שהוועדה תקטין את מספר האזורים.

אורי אולניק: יכול להיות שאתה צודק.

מיכאל איתן: אז עזוב ועדה, תחליט אתה.

מיכאל איתן: תחליטו, תחסכו את הזמן.

מיכאל איתן: כבר לא איכפת לי, אני יודע שהוועדה לא תגיע למה שצריך להגיע.

מיכאל איתן: הם היו צריכים להגיע לאזור אחד, אבל היא לא תגיע לזה.

מיכאל איתן: היא לא תגיע לא לשניים ולא לשלוש.

מיכאל איתן: אני מבקש לרשום בפרוטוקול, הוועדה תקבע בין שש לתשע.

מיכאל איתן: האם בשביל זה אנחנו צריכים לחכות חצי שנה?

מיכאל איתן: תחליטו וגמרנו.

מיכאל איתן: תפסיקו עם זה.

מיכאל איתן: צריך תחרות.

מיכאל איתן: תפסיקו עם ועדות ותפסיקו עם המשחקים.

מיכאל איתן: אני מבקש שיהיה כתוב בפרוטוקול, מיכאל איתן אומר שהוועדה תקבע להוריד את זה בין ששה לתשעה.

מיכאל איתן: במקום זה, אני מבקש מהשר וממנכ"לו ומצוות העובדים להחליט.

מיכאל איתן: אני רוצה להבין, עכשיו יורד גשם בחוץ.

מיכאל איתן: מקימים ועדה על מנת לשאול, מה צריך כאשר יורד גשם בחוץ?

מיכאל איתן: מטריה או מעיל גשם.

מיכאל איתן: תחליטו מה אתם רוצים.

מיכאל איתן: פרסמתם על 15 אזורים, אתם יודעים שזה לא הולך, זה לא מספיק אטרקטיבי.

מיכאל איתן: כולם יודעים שרוצים להוריד, אז למה ועדה?

מיכאל איתן: מה אתם רוצים?

מיכאל איתן: מה ההיגיון?

מיכאל איתן: תשכנע אותי, אולי אני טועה.

אורי אולניק: המטרה שלי שלשמה הגעתי היום - - -

מיכאל איתן: נראה לי שהמטרה שלך היא להרוויח זמן.

אורי אולניק: לא.

מיכאל איתן: אתם אומרים: נקים ועדה ונראה מה יהיה.

מיכאל איתן: אלוהים גדול.

אורי אולניק: אדוני טועה.

מיכאל איתן: לא אדוני, מיקי.

אורי אולניק: מיקי, אתה טועה.

אורי אולניק: אני נמצא פה היום כי אני רוצה בתוך עשרה ימים לתת רישיונות לחברות הכבלים כדי לקדם נושא שהוא חשוב לך יותר מהכל, תחרות בתחום האינטרנט המהיר שיכולה לגרום להוזלת מחירים.

מיכאל איתן: נכון.

אורי אולניק: כדי שאני אדע באופן ודאי שהתחרות הזו בתחום האינטרנט המהיר תהיה נחלת כל תושבי הארץ, אני רוצה לעשות דבר פשוט, לעשות התאמה בין אזור השירות של חברות הכבלים בתחום השידורים שהיה עד כה, לבין האזור שבו אני אתן להם את הרישיון לנושא האינטרנט המהיר.

אורי אולניק: כאשר השר ייתן לשלוש חברות בתקופה הקרובה, אם לא יהיה מי שיעצור את זה בדרך, את הרישיונות, אז אני אדע שהתחרות בתחום האינטרנט המהיר תהיה אוניברסלית.

אורי אולניק: יהיה הנושא של בזק ב-ADSL, ויהיה הכייבל מודם של הכבלים וזה יהיה באמת בכל הארץ.

אורי אולניק: זו המטרה שלשמה אני הגעתי הנה היום.

מיכאל איתן: למה קשור עניין האזורים לכאן?

אורי אולניק: היה לנו סט של תקנות שהוא היה עוד לפני תיקון חוק התקשורת.

אורי אולניק: כאשר התעוררה המחלוקת הגדולה בתוך הממשלה, האם שר התקשורת הקודם יכול לתת רישיון לאינטרנט המהיר לחברות הכבלים כן או לא?

אורי אולניק: התקנות היו מנוסחות באופן שעשה את הזהות לגבי חברות הכבלים בלבד, בין אזור השירות שלהם בתחום השידורים לבין אזור השירות שלהם בתחום האינטרנט המהיר.

אורי אולניק: לשם כך, הגעתי הנה ולא בשביל להרוויח זמן.

אורי אולניק: הגעתי הנה בגלל שחשוב לי דבר אחד, לפתח סוף סוף תחרות בתחום האינטרנט המהיר.

אורי אולניק: במקביל, וללא שום קשר לתיקון הזה, אנחנו הולכים להקים ועדה במשרד.

אורי אולניק: כאשר מחליטים בנושא של מדיניות זה לא עניין של החלטה שלי או החלטה של השר.

אורי אולניק: אנחנו רוצים לשמוע את העמדות של החברות השונות בהתייחס לזה.

אורי אולניק: אני עד היום לא יודע האם חברת "סלקום" לא באה לתחרות בגלל הנושא של 15 אזורים?

אורי אולניק: יכול להיות שהיא לא באה בגלל דברים אחרים.

אורי אולניק: יכול להיות שעניין אחר לחלוטין הטריד אותה.

מיכאל איתן: נכון.

אורי אולניק: לשם כך, אני רוצה למצוא את אותן נקודות תורפה.

מיכאל איתן: תוריד גם את זה, גם את זה וגם את זה.

אורי אולניק: בין השאר, יכול להיות שצריך להוריד באזורים ויכול להיות שלא צריך להוריד באזורים.

מיכאל איתן: למה לא צריך?

מיכאל איתן: איך זה יזיק אם תוריד באזורים?

מיכאל איתן: אתם פחדתם שיהיו עוד מתחרים.

מיכאל איתן: דאגתם שיהיו רק שלושה-ארבעה?

ד”ר יזהר טל: חבר הכנסת איתן, לא רצינו שהתחרות תהיה רק בתל-אביב ולכן הייתה דרישה מעבר לזה.

מיכאל איתן: אם היית נותן רק באזור אחד היית רואה שיש לך גם באזורים ההם.

מיכאל איתן: אבל, כאשר אתה דורש 15 מתחילים להיות אינטרסנטים ובעלי כוח.

מיכאל איתן: מי יכול לקום ל-15 אזורים במכה?

מיכאל איתן: אם היית נותן רק לאזור אחד, אני הייתי מביא לך אנשים שהיו הולכים על האזור הכי גרוע.

אברהם פורז: חבר הכנסת איתן, אני מציע שאתה תבוא בדברים עם שר התקשורת.

אברהם פורז: יכול להיות שאתה צודק.

אברהם פורז: תשכנע אותו לשנות את מדיניותו.

אברהם פורז: לגבי חברות הכבלים גם לך יש עניין שייתנו בכל מקום, נכון?

מיכאל איתן: לא בהכרח.

מיכאל איתן: להפך, שלא ייתנו בכל מקום, שיעמידו את התשתית שלהם ואנחנו ניתן את התשתית שלהם במקום אחר.

מיכאל איתן: האם אני צריך אותם?

מיכאל איתן: יש פה בלגאן עם כל העניין הזה.

מיכאל איתן: זה התחיל עם העניין של 15 אזורים.

מיכאל איתן: זה מההתחלה נתן גישה רק לקבוצות מאוד מצומצמות להיכנס לתשתיות ולהיקפים כאלו גדולים.

מיכאל איתן: אני צעקתי אז, למה?

מיכאל איתן: מה איכפת לכם?

מיכאל איתן: יבוא אדם שרוצה לתת רק באזור אחד או שניים, אין לו מספיק עוצמה לכל כך הרבה, אבל אתם מראש סגרת את התחרות.

ד"ר יזהר טל: מה שאנחנו עכשיו מתאימים בתקנות נקבע בחוק עצמו.

מיכאל איתן: זו הייתה טעות אז.

אברהם פורז: ד"ר טל, עזוב רגע את התקנות האלו.

אברהם פורז: נניח ומחר בא אליך מישהו והוא אומר: אני רוצה לתת שירות רק באזור מסוים, נניח שחברת אופק חזרה בה והיא רוצה, האם יש סמכות לשר לתת לה רק באזור מסוים או לא?

אורי אולניק: כרגע לא.

אורי אולניק: אבל אני אומר, אנחנו בהחלט מצרים על כך שמצאנו את עצמנו בסוף חודש נובמבר במצב שלא היה לבזק מתחרה.

מיכאל איתן: ואני מצר על כך שכף הרגל שלי שמתאימה לנעל מספר 45, לא נכנסת לנעל מידה 42.

מיכאל איתן: אני קניתי נעל מספר 42 ואני מתפלא שהרגל כואבת לי?

מיכאל איתן: אתם קבעתם חוק שנתן אפשרות להכניס רק רגל מספר 42.

מיכאל איתן: עכשיו יש לכם רגל במידה 45 שלא נכנסת, מה לעשות?

אברהם פורז: חבר הכנסת איתן, יכול להיות שהם צריכים לשנות את החוק.

אברהם פורז: אבל נכון לרגע זה, אתה ודאי רוצה שבכל מקום שיש חברת כבלים שהיא תהיה תחרות לבזק?

אברהם פורז: או שאתה רוצה להחזיק חצי מהמדינה בידי בזק?

אברהם פורז: אתה לא רוצה להשאיר חצי.

אברהם פורז: יכול להיות שבשלב הבא שבו תרצה להכניס שחקן שלישי מעבר לבזק וכבלים נצטרך לעשות הקלות והם יצטרכו לחשוב על זה.

מיכאל איתן: אני רק רואה עכשיו את כל מה שדיברנו.

מיכאל איתן: אברהם, אתה תמיד היית בצד שלנו.

מיכאל איתן: אני הלכתי איתך, כל עניין של ה-UNBUNDLING, וכל העניין של התחרות.

אברהם פורז: הייתה לנו הסתייגות.

אברהם פורז: מה לעשות שהפסידנו במליאה?

מיכאל איתן: הפסדנו כי לא נלחמנו עד הסוף.

מיכאל איתן: אם היינו יודעים שזו הייתה התוצאה, האם היינו מסכימים להעביר את החוק ככה?

אברהם פורז: יכול להיות שלא.

אברהם פורז: מר אולניק צודק בדבר אחד.

אברהם פורז: אנחנו לא יודעים את הסיבות האמיתיות מדוע אופק יצאה בה.

אברהם פורז: אנחנו גם לא יודעים למה סלקום חזרה בה.

אברהם פורז: אולי אלו סיבות לגמרי אחרות ולא אלה.

מיכאל איתן: אני מסכים איתך.

מיכאל איתן: אחד האזורים הוא אחת הבעיות.

מיכאל איתן: סלקום ואופק דווקא היו מרוצים מה-15 אזורים, אבל עשרה אחרים שבכלל לא באו לדבר בכלל לא היו במגרש.

מיכאל איתן: אם היינו מאפשרים לשלושה אזורים, שניים או ארבעה, יכול להיות שהיו לך עוד מתמודדים והם היו יכולים ללכת, אבל אז ההם היו באים במקומם.

אברהם פורז: יכול להיות.

מיכאל איתן: אני גם אומר, אני לא בטוח.

מיכאל איתן: אבל, כל דבר שהוא רף גבוה הוא לא טוב.

אברהם פורז: נכון, אבל בשלב הזה לא הייתי רוצה לשחרר את חברות הכבלים, שהן השחקניות האחרונות שנותרו, מהאזורים החלשים.

מיכאל איתן: אני לא משחרר.

אברהם פורז: נכון לרגע זה, אתה צריך לשאול את השאלה הבאה.

אברהם פורז: יש לך שני שחקנים בלבד.

אברהם פורז: אנחנו יודעים על בזק.

אברהם פורז: האם אתה מעלה על דעתך שתיתן לכבלים עכשיו גם לקחת רק את השמנת?

מיכאל איתן: לא, אני לא מציע את זה.

אברהם פורז: קודם כל, צריך לחייב את הכבלים להגיע לכל מקום.

אברהם פורז: אחר כך נראה מה קורה לגבי שחקנים נוספים.

רביב סובל: החובה של חברות הכבלים להגיע לכל מקום שבו הן משדרות כיום, קבועה כבר בחוק.

רביב סובל: אנחנו לא צריכים את התקנות האלה בשביל זה.

מיכאל איתן: השאלה היא, האם הן חייבות גם אינטרנט מהיר?

רביב סובל: גם אינטרנט מהיר מכוח החוק הן חייבות להעביר לכל מקום שבו הן משדרות היום.

רביב סובל: הבעיה היא אחרת.

רביב סובל: עשו כאן מסלול חדש ומיוחד לחברות הכבלים, דבר שיוצר מצב שבו אם מגיע עכשיו מתחרה חדש שהוא לא נמצא באזורים שבהן חברות הכבלים עובדות - - -

אברהם פורז: מה זאת אומרת הוא לא נמצא?

אברהם פורז: חברות הכבלים נמצאות בכל מקום.

רביב סובל: נניח שאתה חברת תב"ל.

רביב סובל: אתה יכול במסלול הירוק החדש הזה להיות בעל רישיון מפ"א למרות שאין לך 15 אזורים טבעיים.

אורי אולניק: זה לא מדויק.

אורי אולניק: אנחנו בדקנו את כמות האזורים.

רביב סובל: אם כך, מה הבעיה?

רביב סובל: אתה לא צריך אז לשנות את התקנות.

אורי אולניק: יש סתירה בין הוראת החוק לכאורה לבין התקנות.

אורי אולניק: החוק אומר שעל חברות הכבלים חלה חובה לפעול ובתקנות אין לזה התייחסות.

אורי אולניק: אנחנו היום רוצים להבהיר בצורה חד משמעית שמה שכתוב בחוק זה החובה שלהם גם על פי התקנות.

עו"ד נוגה רובינשטיין: זו לא סתירה.

אברהם פורז: רבותיי, אנחנו כרגע רוצים לפתור בעיה אחת אקוטית, לחייב את חברות הכבלים לפעול בכל מקום.

רביב סובל: אנחנו לא צריכים את תיקון התקנות בשביל זה.

אורי אולניק: אין פה יתרון בכמות האזורים לחברות הכבלים על פני האחרים.

רביב סובל: אם כך, אתה לא צריך את התיקון הזה.

אורי אולניק: אני כן חושב שאני צריך.

אורי אולניק: אני מציע שאתה לא תגיד לי מה אני צריך ומה אני לא צריך.

אברהם פורז: רביב, מה רע בתקנות האלה לשיטתך?

רביב סובל: הן יוצרות מסלול מיוחד לכבלים, במקום להוביל אותם כדרך כל בשר ל-15 אזורים כמו שנדרש מכל אדם אחר בישראל.

רביב סובל: החוק קבע רמה אחת שאומרת:

רביב סובל: חברת כבלים כדי לעשות את המעבר מזיכיון לרישיון חייבת לתת רישיון בכל האזורים שבהם היה לה זיכיון.

רביב סובל: אני לא עשיתי מיפוי של כל האזורים, אבל ייתכנו מצבים - - -

אורי אולניק: אנחנו כן עשינו.

רביב סובל: אם עשו מיפוי אז לא צריך את התקנות.

רביב סובל: התקנות האלה אומרות כך, אם אתה רוצה לקבל רישיון מפ"א, אנא הצג לנו את התוכנית שאתה לפחות נותן שירות ב-15 אזורים טבעיים, שמהם 12 אזורים ברשימה א' ועוד שלושה אזורים ברשימה ב'.

רביב סובל: אם כל חברות הכבלים עונות על הדרישה הזו אז אין בעיה.

רביב סובל: זו דרישה שכתובה בתקנות.

אברהם פורז: האם אתה מציע לי לא לאשר את התקנות?

רביב סובל: אם אין בעיה וכל חברות הכבלים עומדות בדרישה הזו, המשמעות היא שלא צריך את התיקון לתקנות, כי ממילא החוק מחייב אותן לתת שירות בכל האזורים.

ד"ר יזהר טל: הכבלים בשעתו הוחרגו מהתקנות כי עוד לא היה לנו את התיקון לחוק ואמרו שאי אפשר לתת רישיון ואז נקבעה מתכונת של 15 אזורים לפי חלוקה של אזורים טבעיים.

ד"ר יזהר טל: בינתיים, לשמחת כולנו הכבלים יכולים לקבל רישיון.

ד"ר יזהר טל: קבע המחוקק בסעיף 6יב(2) שהמתכונת שהכבלים יתנו שירותי תקשורת, עכשיו אנחנו מדברים על אינטרנט מהיר, זה כל קבוצת מותג של הכבלים לפי הגבולות הזיכיון שהיה לה קודם.

ד"ר יזהר טל: זה כתוב בסעיף החוק.

אברהם פורז: תקרא לי בבקשה את הסעיף.

ד"ר יזהר טל: "...

ד"ר יזהר טל: יגישו בקשה והכל לגבי כל האזורים הכלולים בכל הזיכיונות של בעל הזיכיון".

ד"ר יזהר טל: חלוקת אזורי הזיכיון של פעם וחלוקת ה-15 האזורים הטבעיים הללו שנמצאים בתקנות, לא חופפת במדויק כי זה שתי חלוקות שונות.

ד"ר יזהר טל: האחת היא חלוקה אדמיניסטרטיבית של המדינה.

ד"ר יזהר טל: האחרת היא חלוקה שנעשתה לצורכי הזיכיונות פרופר.

ד"ר יזהר טל: היתרון הגדול במתן רישיונות עכשיו לכבלים הוא כיוון שמדובר על שלוש קבוצות ויחד הזיכיונות שלהם מכסים את כל הארץ מרמת הגולן עד אילת, יש לנו כאן

ד"ר יזהר טל: הזדמנות במכה אחת לתת רישיונות לא ל-15 אזורים, למלוא כל האזורים.

ד"ר יזהר טל: אבל, החלוקה היא לא לפי אזורים מינהליים, אלא לפי מה שפעם היה אזורי זיכיון.

ד"ר יזהר טל: בא התיקון בתקנות ועושה התאמה של לשון התקנות למצב המיוחד של הכבלים.

ד"ר יזהר טל: אילו נלך לשיטת האוצר יצא לנו שרבע אזור ייפלט החוצה ובעוד רבע אזור נצטרך לחייב אותם לעשות תשתית כפולה כי במקרה יש פה איזה אזור מינהלי שחופף על רבע אזור עם אזור הזיכיון.

ד"ר יזהר טל: זה דבר לא הגיוני בעליל שלא יועיל לאף אחד, אפילו לא לאוצר.

ד"ר יזהר טל: אין שום סיבה להתנגדות הזו.

מיכאל איתן: אני רוצה להעיר שתי הערות.

מיכאל איתן: הערה אחת קשורה באופן ישיר לעניין שלנו כרגע והיא מופנית אל היושב ראש.

מיכאל איתן: אני פונה אליך כנציג הצרכנים.

מיכאל איתן: יש עכשיו מוצר חדש בשוק שנקרא: אינטרנט מהיר.

מיכאל איתן: המוצר הזה הוא לא מוצר בשוק החופשי.

מיכאל איתן: זה מוצר שהממשלה מפקחת עליו ונותנת היתרים וכל מה שאתה רוצה.

מיכאל איתן: אתה מצפה שכאשר הצרכנים מקבלים את המוצר הזה, יהיה מישהו שיגן עליהם ויבדוק שמה שהם מקבלים הוא מה שהובטח להם.

מיכאל איתן: אני שואל עכשיו כאן את משרד התקשורת, תאמרו לי מה זה אינטרנט מהיר?

מיכאל איתן: אין הגדרה.

עו"ד טל אופק: יש הגדרות ספציפיות של טיב שירות וקצבים וכל מה שאתה רוצה.

מיכאל איתן: לבזק יש תיק שירות שמדבר על הפעלת ADSL.

מיכאל איתן: אם שמה כתוב שיש מינימום ושיש קצבים, אני מצדיע ואומר: רבותיי, צל"ש למשרד התקשורת.

מיכאל איתן: אני רוצה שיקום כאן אחד מהמומחים האלה ויאמר: אני מתחייב שיהיה שם מינימום ואנחנו מפקחים שיש מינימום.

אברהם פורז: מר אולניק, אומרים שאינטרנט מהיר יכול להיות בסוף איטי מאוד.

מיכאל איתן: עכשיו אנחנו עוברים לכבלים ואני לא רוצה לעכב.

מיכאל איתן: בחלק מהזמן הוא באמת יותר מהיר.

מיכאל איתן: אבל, אני מבקש, וכאן אני פונה אליך כנציג הצרכנים, שיהיה סדר בעניין הזה.

מיכאל איתן: כשהם נותנים את הרישיונות הם צריכים להגדיר מה זה אינטרנט מהיר ואיך עושים את הביקורות ומה קורה כאשר הם נותנים מתחת.

מיכאל איתן: אנשים אומרים: עובדים עלינו.

מיכאל איתן: עד עכשיו לקחו לנו עבור אינטרנט ארבעים שקל, עכשיו לוקחים 160 שקלים, אבל אנחנו מקבלים אותו הדבר.

אורי אולניק: חבר הכנסת איתן, ברישיונות תהיה התייחסות לסוגייה הזו.

מיכאל איתן: האם אתם תעשו גם ביקורת שוטפת?

אברהם פורז: מר אולניק, אני מבקש שלפני שאתם חותמים תעבירו את ה-draft לחבר הכנסת איתן כדי שלא תהיה אחיזת עיניים שזה "כאילו" אינטרנט מהיר.

מיכאל איתן: שיביאו גם את ה-ADSL.

מיכאל איתן: לא רק של הכבלים, כי אנחנו לא מתעמרים רק בכבלים.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים שתהיה תחרות שווה.

אברהם פורז: ברור.

אברהם פורז: האינטרנט המהיר לא יכול להיות איטי.

אברהם פורז: יש כנראה מאפיינים טכנולוגיים שנותנים פרמטרים.

מיכאל איתן: ברור שיש.

מיכאל איתן: אני רוצה שהם יכתבו מינימום, חצי ממה שמגדיר האמריקאי.

מיכאל איתן: כלומר, שהמהירות בארץ תהיה חצי מהמהירות באמריקה.

מיכאל איתן: זה מספיק לי בשביל ההתחלה.

מיכאל איתן: אני לא אמרתי שככה אני אשאר עד הסוף.

עו"ד אורי רהט: אני רוצה להעיר הערה לעניין האינטרנט המהיר.

עו"ד אורי רהט: גם אני הייתי מחובר ל-ADSL וגם לכבלים וזה באמת ברוב הזמן מהיר.

עו"ד אורי רהט: צווארי הבקבוק הם לא בהכרח בתשתית.

עו"ד אורי רהט: בהרבה מקרים יש אתרי אינטרנט שהם איטיים, או אצל ISP או ביציאה מה - ISP.

אברהם פורז: אתה הולך ככה, כשהעסק לא עובד מאשימים אחרים.

מיכאל איתן: בדיוק.

עו"ד אורי רהט: אני רוצה להתייחס להערתו של משרד האוצר לגבי אזורי הזיכיון.

עו"ד אורי רהט: ההערה הזו נאמרה מבלי לדעת כנראה את העובדות.

עו"ד אורי רהט: לכל חברות הכבלים יש אזורי פריפריה נרחבים.

עו"ד אורי רהט: לא שמעתי כאן אף אחד שאומר שאם למישהו יותר משלושה אזורים אז שלא יינתן שירות יותר ממה שדורשות התקנות.

עו"ד אורי רהט: קבע החוק שיינתנו לכל אזורי הזיכיון.

עו"ד אורי רהט: עובדתית, לחברות הכבלים יש אזורי זיכיון יותר נרחבים והתיקון הזה הוא תיקון טכני שנועד לתת התאמה.

רביב סובל: תתאים כך שתהיה פיסקה אחת שמכסה את כל המצבים.

עו"ד אורי רהט: אני רוצה עכשיו להעיר הערה אחת לתקנות.

עו"ד אורי רהט: בתיקון 25 נקבעה הגדרה להשפעה ניכרת, הגדרה שנקבעה לאחר שהיה פה דיון מעמיק והיא שינתה בקצת את ההגדרה שהייתה בתקנות המפ"א שקדמו לתיקון 25.

עו"ד אורי רהט: ההגדרה הזו נקבעה בסעיף המעבר בדיוק לעניין הגשת בקשות המפ"א.

עו"ד אורי רהט: אני סבור שעל מנת שלא תהיה סתירה ומכיוון שהמושג השפעה ניכרת חוזר ברישיון בהרבה הקשרים, יש צורך שתהיה אחידות.

עו"ד אורי רהט: מכיוון שהיה פה דיון ממושך ונקבעה הגדרה שהייתה מקובלת ועליה הצביעו, צריך למחוק את הסיפא של ההגדרה שמצויה בתקנות.

אורי אולניק: אנחנו מסכימים לזה.

אברהם פורז: הגברת פרמינגר, בבקשה.

רות פרמינגר: הועלו פה תהיות למה סלקום לא ניגשה למכרז?

רות פרמינגר: אנחנו הגשנו מכתב מסודר לשר התקשורת בעניין, אבל שני הנושאים שעלו בצורה הכי משמעותית היו הנושא של חיוב הפריסה ועוד יותר, הנושא של ה-UNBUNDLING.

רות פרמינגר: לא התחייבו לסייע לנו בנושא הזה.

אורי אולניק: הגברת פרמינגר, אני מתאר לעצמי שאת יודעת את כל הסיבות למה סלקום לא ניגשה.

אורי אולניק: תרשי לי לחלוק על שתי הסיבות שציינת.

רות פרמינגר: מבחינת נושא ה-UNBUNDLING לא קיבלנו שום תשובה נחרצת וחד משמעית.

רות פרמינגר: זו הייתה אחת הסיבות הקרדינליות.

מיכאל איתן: קודם לכן התייחסתי רק לנקודה אחת שרציתי להעלות ועכשיו אני רוצה להתייחס לנקודה השנייה.

מיכאל איתן: הנקודה השנייה, במסגרת העובדה שאנחנו נפגשים כאן אני רוצה להציג הצעה לסדר, שאילתא דחופה.

מיכאל איתן: קראתי בעיתון שיש בישראל שוק חופשי ואפשר ללכת למקומות מסוימים ולקבל שם שיחות מחוץ לארץ זולות ב-15%.

מיכאל איתן: אני שמחתי מפני שאמרתי: יופי, עכשיו יש תחרות אמיתית.

מיכאל איתן: המציאו כל מיני פטנטים ונראה לי שזה לא עבירות על החוק.

מיכאל איתן: אני מוכן לבדוק את זה.

מיכאל איתן: על פניו, זה לא נראה לי עבירות.

מיכאל איתן: מדובר בניצול טכנולוגיות לשיחות באיכות יותר ירודה, אבל על קווי אינטרנט.

מיכאל איתן: הם מוכרים ב-20% יותר בזול.

מיכאל איתן: כל אלה שמדברים על תחרות חופשית הולכים לסגור אותם והולכים להגן על המונופולים שירוויחו יותר.

מיכאל איתן: אני רוצה לדעת מה נעשה פה?

מיכאל איתן: אני לא יודע אם משרד התקשורת הוא סניף של בזק או של מישהו אחר.

מיכאל איתן: הולכים לארגן פקחים לרדוף את האנשים האלו.

מיכאל איתן: תרדוף קודם אחרי הפיראטים שמאיימים על התעופה האזרחית.

מיכאל איתן: בשביל זה אין לכם מספיק פקידים.

אורי אולניק: אני מזמין בזה את חבר הכנסת איתן, ואני בטוח שזה על דעת השר, לפגישה משותפת שבה נדון על כל סוגיות התקשורת ונראה מה אנחנו יכולים לקדם.

אורי אולניק: בין השאר נתייחס גם לבעיה שהעלתה כרגע שהיא לא נוגעת לבזק, כי התחום הבינלאומי מצוי בתחרות עזה בין שלושה מפעילים.

אורי אולניק: שניים מהם כלל אינם קשורים לחברת בזק.

אורי אולניק: להפך, אחד מהם תבע אתמול את בזק.

אברהם פורז: לא.

אברהם פורז: הוא שאל, מה כל כך גרוע בזה שהם על תשתית אינטרנט מעבירים שיחות?

אורי אולניק: לטעמנו, אנחנו לא מספיק מצליחים במאבק גם על זה.

אברהם פורז: אבל, מה רע בזה?

אורי אולניק: מחובתנו לתת את ההגנה הראויה למי שנתנו לו רישיון.

מיכאל איתן: זו המילה הנרדפת, לתת את ההגנה הראויה למי שנתנו לו רישיון.

אברהם פורז: האם מפעילי שיחות בינלאומיות משלמים איזה תמלוגים למדינה?

עו"ד טל אופק: המפעילים הבינלאומיים משלמים בדיוק כמו בזק.

אורי אולניק: חברת "ברק משלמת".

אורי אולניק: 4% מההכנסות שלה הולך למדינת ישראל.

מיכאל איתן: מה הם משלמים?

עו"ד נוגה רובינשטיין: הם משלמים תמלוגים.

אברהם פורז: המדינה יכולה להחליט שכל מי שרוצה יעביר שיחות בינלאומיות.

אברהם פורז: אבל, אז צריך שיהיה שוויון.

אברהם פורז: אם אחד משלם ואחד לא משלם נוצר אי שוויון.

מיכאל איתן: אדוני היושב ראש, אני פונה אליך שוב כנציג הצרכנים.

מיכאל איתן: אנחנו מסכנים, אותנו לא מעניין מה זה ממשלה ואותנו לא מעניין מה זה בזק, ברק או כל המאפיות האלו.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים לצלצל בזול.

מיכאל איתן: אומרים לנו: חבר'ה, הבאנו לכם את ברק, את בזק.

מיכאל איתן: הממשלה מבקשת 4% עכשיו ונותנים.

מיכאל איתן: כאשר יש אפשרות להתקשר במחיר יותר מוזל הם אומרים שזה לא אפשרי, כי הם כבר גמרו.

מיכאל איתן: זו הבעיה שלנו, של האזרחים.

אברהם פורז: דבר עם שר התקשורת.

מיכאל איתן: לא, אני מדבר רק אליך.

מיכאל איתן: אנחנו צריכים להבין שלפעמים אנחנו מייצרים כל מיני הסדרים בין קבוצות גדולות לבין הממשלה, אבל מונעים תחרות אמיתית.

אברהם פורז: אתה צודק, אני לא אומר שלא.

עו"ד נוגה רובינשטיין: יש לי כמה הערות לתקנות.

עו"ד נוגה רובינשטיין: ראשית, הערה טכנית.

עו"ד נוגה רובינשטיין: בתקנה 11 נמחקו המילים: לפי חוק החברות.

עו"ד נוגה רובינשטיין: מוסכם גם על משרד התקשורת שייערך כאן איזשהו שינוי.

עו"ד נוגה רובינשטיין: ההתאגדות של חברה כן צריכה להיות לפי חוק החברות.

עו"ד נוגה רובינשטיין: ההתאגדות של תאגיד אחר לא צריכה להיות לפי חוק החברות.

עו"ד נוגה רובינשטיין: צריכה להיות התאמה.

אורי אולניק: לא איכפת לי, שיהיה חוק החברות.

ד"ר יזהר טל: לא, לא.

ד"ר יזהר טל: צריך להסביר פה.

ד"ר יזהר טל: התיקון פה נועד כדי ליישר קו עם התיקון לחוק הבזק כיוון ששם נאמר: חברה, לרבות תאגיד אחר.

ד"ר יזהר טל: אין לי בעיה שאם זה חברה ההתאגדות שלה תהיה לפי חוק החברות.

ד"ר יזהר טל: אני גם לא מכיר חברה שמתאגדת אחרת.

אברהם פורז: סוכם, חברה זה לפי חוק החברות.

עו"ד נוגה רובינשטיין: לגבי זהות המבקש.

עו"ד נוגה רובינשטיין: יש כאן את החלק של ציון הפרטים ונדמה לי שזו תקנה מספר 7.

עו"ד נוגה רובינשטיין: למעשה, כאן נוספה הקלה משמעותית מבחינת מתן פרטים.

עו"ד נוגה רובינשטיין: לא צריך ליידע בדבר חברות בעלות זיקה למבקש, אלא אם הן גם רשומות בישראל והן גם פעילות בתחומי המדיה והתקשורת.

עו"ד נוגה רובינשטיין: אני רוצה שתישאר ההגדרה הקודמת.

עו"ד נוגה רובינשטיין: ההגדרה קיימת, הם צמצמו את ההגדרה הקיימת.

ד"ר יזהר טל: רבותיי, זה לא נעשה לחינם.

ד"ר יזהר טל: יש כבר ניסיון מבקשות קודמות.

ד"ר יזהר טל: הסתבר שהנוסח הקודם היה כל כך רחב שהוא כלל חברות מקרקעין בתורכיה.

ד"ר יזהר טל: אנחנו מקבלים מסות של דיווחים לא רלוונטים ולכן אמרנו חובה לתת את מה שציינו כאן.

ד"ר יזהר טל: אפשר לדרוש נוסף.

אברהם פורז: נציגי הממשלה, האם זה מתפקידה של ועדת הכלכלה להתעסק בהגדרה הזו?

אברהם פורז: האם אתם לא מתואמים?

אברהם פורז: האם לא מעבירים לכם תקנות כאלו מראש?

רביב סובל: לצערנו לא.

אורי אולניק: נוגה, הנוסח הועבר למשרד המשפטים.

אורי אולניק: הנוסח הועבר גם לדידי.

עו"ד נוגה רובינשטיין: אף אחד לא ראה את זה.

אתי בנדלר: אתם מצמצמים כאן בשני מובנים.

אתי בנדלר: א', שיהיה מדובר בחברות הרשומות בישראל.

אתי בנדלר: ב', שהן פועלות פעילות בתחום מצומצם.

אברהם פורז: הגברת בנדלר, אני לא רוצה להיכנס לדיון הזה כרגע.

אברהם פורז: אם אתם תגיעו להבנה, אני אקבע שהייתה הבנה בינכם, בין שלושתכם.

אברהם פורז: הגברת בנדלר תזמין אתכם ואם תגיעו להבנה, תגיעו להבנה.

אברהם פורז: אם לא, נחזיר את זה פה לדיון בוועדה.

אתי בנדלר: זה לא מהתקנות שמצריכות אישור הוועדה.

ד"ר יזהר טל: זה עניין טכני של סוג הטופס שאנחנו מבקשים עליו את הפרטים.

אורי אולניק: יש גבול כמה אתם רוצים להיכנס לנו בעניינים האלו.

אברהם פורז: אתם לא צריכים את אישורי.

אברהם פורז: תדברו איתם.

אברהם פורז: אתם תפקחו על משרדי הממשלה.

אברהם פורז: אני לא מפקח על הכל, על חלק כן.

אברהם פורז: בכפוף לאמור לעיל, אנחנו מאשרים את התקנות.

אתי בנדלר: מאשרים רק את התקנות שטעונות את אישור הוועדה.

אברהם פורז: נכון, כל יתר הדברים לא מאחריותנו.

אברהם פורז: תודה.

אברהם פורז: הישיבה נעולה.