ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 381, 2001-12-05 09:00

אברהם פורז: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אמנון כהן: למעשה, ההצעה נולדה בוועדה לפניות הציבור והיא מדברת על צרכנים שרוכשים מוצרים בתפזורת בכל מיני מקומות,לא משנה אם הם קונים את זה בהיפרים, בסופרמרקטים או במכולת שליד הבית.

אמנון כהן: מוצרים בתפזורת נארזים בשקית סטנדרטית ללא פרטים כגון ערך תזונתי או תאריך ייצור, או תאריך פג תוקף.

אברהם פורז: נניח והצרכן קונה גרגרי חומוס מתוך שק ושוקלים לו כמה שהוא צריך לתוך שקית.

אברהם פורז: מה אתה רוצה שיעשו בסיטואציה כזו?

אמנון כהן: אני מציע שייכתבו בצורה כלשהי עד מתי המוצר מותר לשימוש.

אמנון כהן: פעמים הצרכן מגיע הביתה ופתאום הוא מגלה שהמוצר שהוא קנה מקולקל.

אמנון כהן: נניח והוא קונה חומוס הוא בא הביתה משרה אותם במים ופתאום הוא מגלה תולעים.

אברהם פורז: נניח שעל השק כתוב שהמוצר טוב לשימוש עד תאריך מסוים.

אברהם פורז: האם אתה רוצה שהמוכר יכתוב בכתב ידו עד איזה תאריך המוצר טוב לשימוש?

אמנון כהן: זה לא משנה איך זה ייעשה.

אמנון כהן: העיקר הוא שתהיה לצרכן אסמכתא על כך שהוא אכן קנה את המוצר באותו תאריך, באותו יום.

אמנון כהן: הוא צריך לדעת שהתוקף של המוצר שהוא רכש פג בעוד שבוע, למשל.

אברהם פורז: נניח שעל השק כתוב מתי התפוגה, אז הסוחר צריך להסתכל מהי התפוגה שכתובה על השק ואז הוא יכתוב על פתקית שהתוקף הוא עד יום כזה וכזה ואת הפתקית הזו הוא יצמיד לשקית הקטנה של הצרכן.

אמנון כהן: משהו כזה.

אמנון כהן: אגב, זה טוב לחומוס שהוא יקנה במעדנייה, לגבינה בולגרית, נקניק או לכל דבר אחר.

אברהם פורז: האם כתוב על הנקניק השלם עד מתי הוא טוב?

אמנון כהן: כן, בדרך כלל זה כתוב.

אמנון כהן: סעיף 13א בפקודת בריאות העם מדבר על זה וגם חוק הגנת הצרכן מדבר על כך.

אמנון כהן: הטכניקה היא פחות מעניינת, החשוב הוא שהצרכן יקבל מוצר טרי ואם הוא לא קנה מוצר טרי, חשוב אז שתהיה לו את האופציה להחזיר את המוצר לאותו מקום בו הוא נרכש.

אמנון כהן: אני רוצה לציין שהגברת חני מונין ערכה סקר בנושא הזה.

אברהם פורז: נציגת משרד הבריאות, בבקשה.

עו"ד אילנה מישר: אנחנו בעיקרון תומכים בהצעת החוק.

עו"ד אילנה מישר: יש לנו הצעה לגבי הסעיף הראשון שמדבר על מזון בתפזורת.

עו"ד אילנה מישר: בעיקרון אנחנו תומכים לגבי סימון של מזון בתפזורת, דבר שלא היה קיים עד היום, אבל זה מסובך.

אברהם פורז: על פרות וירקות אין חובה לכתוב תאריך תפוגה היום, נכון?

עו"ד אילנה מישר: נכון, אין.

עו"ד אילנה מישר: אם הם ארוזים יש חובה, אבל אם הם בתפזורת אין חובה.

אברהם פורז: אם התפוחים מגיעים בתוך אריזת פלסטיק ארוזים מראש, האם צריך לכתוב מועד אחרון?

עו"ד אילנה מישר: לא.

ד"ר בריין קאזין: כל מזון ארוז מראש.

עו"ד אילנה מישר: לא.

עו"ד אילנה מישר: יש תקן רשמי שמחייב סימון מזון ארוז מראש, למעט פירות וירקות טריים.

אברהם פורז: זאת אומרת שפירות יבשים כן.

עו"ד אילנה מישר: כן.

עו"ד אילנה מישר: אנחנו אומרים שאנחנו תומכים בעיקרון אבל הנושא מסובך.

אברהם פורז: האם יש מועד תפוגה על מלפפונים חמוצים או זיתים?

עו"ד אילנה מישר: אם מדובר בשימורים של חמוצים אז בוודאי.

אברהם פורז: אבל אם זה מגיע בפח גדול של זיתים, אז על הפח מסומן.

אברהם פורז: לפי הצעת חבר הכנסת אמנון כהן, המוכר יארוז את החמוצים האלה והוא ינפיק פתקית עליה הוא יעתיק את מה שכתוב על הפח.

אברהם פורז: צריך לחשוב גם על מצב בו מוכרים זיתים ומלפפונים חמוצים ביחד באותה שקית.

אברהם פורז: האם יכתבו אז שני תאריכים?

עו"ד אילנה מישר: אנחנו מציעים ששר הבריאות יקבע את הדרך והפרטים בדבר אופן הסימון בתקנות כדי שאפשר יהיה להתייחס לסוגיה כמו איך זה יסומן?

עו"ד אילנה מישר: האם צריך לשים תווית ליד המוצר או שצריך להדביק תווית על המוצר?

עו"ד אילנה מישר: צריך לבדוק את הנושא הזה באופן מקצועי.

עו"ד אילנה מישר: אנחנו מציעים ששר הבריאות יקבע בתקנות את הפרטים.

אברהם פורז: לפני שאנחנו מגיעים לפרטים האלה, אני גם לא רוצה לסבך את השר, השאלה היא האם יש דוגמאות כאלה בעולם?

אברהם פורז: האם דבר כזה מקובל?

אברהם פורז: אין ויכוח על זה שטוב שהצרכן ידע מהו המועד האחרון לתפוגה של כל מוצר.

אברהם פורז: השאלה היא האם אנחנו לא הולכים פה לדבר לחלוטין בלתי מעשי שמטיל נטל כבד ובלתי סביר, כאשר התועלת היא זניחה, או שאנחנו בכלל צריכים מראש לצמצם את זה ולומר שזה לא חל על פירות וירקות טריים?

אברהם פורז: חלק מהדברים גם נארזים גם באריזת משנה בקופסאות פלסטיק.

אברהם פורז: האם זה נראה מעשי שמוכר חמוצים שמוכר בתפזורת ילך לפח ויעתיק את התאריך?

אברהם פורז: אני לא יודע אם זה מעשי.

עו"ד אילנה מישר: יכול להיות שלא.

עו"ד אילנה מישר: אני ראיתי רשתות שיווק במדינות בעולם שמוכרות בתפזורת ויש להן מכונות שמדפיסות תווית הנפקה ששמים על השקית.

עו"ד אילנה מישר: זה כמובן לא מתאים כל כך לשוק.

עו"ד אילנה מישר: זה אולי כן מתאים לסופרמרקט.

אברהם פורז: אבל גם זה בתנאי שמראש יש לו מלאים עם מועדים קבועים והוא מצליח להכניס למחשב שהברקוד של מלפפונים חמוצים הם כולם מסדרת ייצור זו וזה אוטומטית ייכנס.

אברהם פורז: אבל מה יהיה אם יש לו פחיות עם מועדים שונים, שכולם במועד החוקי?

אברהם פורז: אז צריך ברקוד שונה לכל אחד מהפחים.

אברהם פורז: זו אופרציה.

אברהם פורז: יכול להיות השקעות גדולות במערכות חישוב, אני לא יודע.

חני מונין: כפי שחבר הכנסת כהן ציין הרעיון התחיל מזה שאנחנו בדקנו את המצב גם במעדניות פרטיות וגם ברשתות מזון.

חני מונין: האם האנשים שמוכרים לנו את העוף הטרי, את הנקניקים ואת הסלטים יודעים מהו התאריך?

חני מונין: כל התאריכים נמצאים אצלם.

חני מונין: ברוב הפעמים למוכרים לא היה שמץ של מושג עד מתי אפשר להשתמש בסלט או במוצר, עד מתי אפשר לאכול אותו, למרות שהם יכלו לדעת את זה.

אברהם פורז: עוף בגריל שעומד שעה בלי קירור מתקלקל.

אברהם פורז: זה לא עניין של מועד תפוגה.

אברהם פורז: אני מבין את הכוונה, השאלה היא האם אנחנו עושים משהו מעשי כן או לא?

חני מונין: אם אנחנו מדברים על מעשיות, כאשר התחיל החוק לסימון מוצרים כל התעשיינים אמרו שזה לא מעשי, אבל עובדה שהיום המצב הוא ממש טוב.

אברהם פורז: לא טענו שזה לא מעשי, אמרו שזה יביא לעלויות על ידי כך שהם יצטרכו להעסיק אנשים בסימון המחירים.

אברהם פורז: הייתה התנגדות בגלל העלויות של הסימון, לא בגלל שבלתי אפשרי לסמן.

אברהם פורז: אף אחד לא טען שאי אפשר לסמן.

חני מונין: אנחנו רוצים להיות יותר טובים מהמצב בחו"ל, גם בתחום שקיפות המידע.

חני מונין: אני רוצה לדעת עד מתי אני יכולה לאכול את סלט החומוס שקניתי במעדנייה.

חני מונין: אני חושבת שזהו מידע מאוד חשוב.

חני מונין: למה כאשר אני קונה סלט חומוס סגור באריזה אני יכולה לדעת עד מתי אני יכולה להשתמש בו, וכאשר אני קונה את החומוס במשקל אני לא יכולה לדעת?

חני מונין: רוב האנשים היום קונים ברשתות הגדולות.

חני מונין: מעל 60% מהאנשים קונים ברשתות גדולות ואולי אפילו אחוזים יותר גדולים.

חני מונין: מבחינת הרשתות זה לא סיפור כזה גדול מבחינה טכנולוגית.

אברהם פורז: בואי נניח לרגע שיש יצרן שמייצר חומוס בפחית גדולה ועל הפחית כתוב מועד האחרון לתפוגה.

אברהם פורז: ברגע שמוציאים את החומוס ומעמידים אותו שעה ללא קירור, הוא כבר מתקלקל.

אברהם פורז: הבעיה של סימון התאריך היא לא פונקציה של המיקום הבסיסי, אלא השאלה היא מה קרה אחרי שהוציאו את זה מהפחית הגדולה?

חני מונין: אין לזה סוף.

חני מונין: אפשר להתחיל משרשרת הקירור מההתחלה, איך המוצר הובל, והאם הידיים שטיפלו במזון הזה היו סטריליות או לא.

אברהם פורז: אבל כשזה ארוז באריזה מקורית אז הוא שנה בתוקף בין אם הוא היה בחום או בקור.

אברהם פורז: זה לא תלוי במשתנים חיצוניים.

לה רוקה: זה תלוי.

חני מונין: אני לא אשת מחשבים גדולה אבל אני חושבת שמבחינה טכנולוגית אפשר לכוון את המחשב ולהכניס את הנתונים הבסיסיים לגבי הסלטים, לגבי הגבינות, מידי יום או כל מספר ימים.

אתי בנדלר: האם אתם ראיתם תקדים לזה באיזשהו מקום בחו"ל?

ד"ר בריין קאזין: זה מקובל ברוב המקומות באירופה.

ד"ר בריין קאזין: באופן כללי, אנחנו בעד הצעת החוק, למרות שלפי הנוסח יש כמה בעיות קטנות.

ד"ר בריין קאזין: למעשה צריכים להיות שני תאריכים: תאריך אחרון לשיווק ותאריך אחרון לשימוש.

ד"ר בריין קאזין: הצעת החוק בעצם נותנת לגיטימציה למכור את המוצר כאילו יום לפני פג תוקפו, כאשר מה שחשוב יותר הוא שלציבור יהיה בבית פרק זמן בו הוא יכול להשתמש במוצר.

אברהם פורז: את זה אין בעיה לפתור.

אברהם פורז: זו לא הכוונה של ההצעה של חבר הכנסת אמנון כהן.

אברהם פורז: תמיד אפשר לומר שהמועד האחרון ייקבע שבוע קודם.

קריאה: השתנו התקנות.

קריאה: היום צריכים לכתוב לשימוש עד.

קריאה: אין חובה לכתוב היום האחרון לשימוש.

ד"ר בריין קאזין: זו בדיוק הנקודה לכן יש צורך לשנות את זה.

ד"ר בריין קאזין: ברוב המדינות המתקדמות בחו"ל יש שני תאריכים.

ד"ר בריין קאזין: על המדבקה או המזון שיכול להתקלקל מהר כתוב: תאריך אחרון לשיווק פלוס תאריך אחרון שאפשר להשתמש בו.

ד"ר בריין קאזין: יש מוצרים שאינם מתקלקלים מהר מאוד ואז כתוב: Best before.

ד"ר בריין קאזין: כלומר, המוצר במיטבו עד תאריך זה וזה.

ד"ר בריין קאזין: לגבי התפזורת, אנחנו כבר פחות או יותר סיכמנו בתוך הצעת תיקון התקנה של תקנות רישוי עסקים למרכולים.

ד"ר בריין קאזין: אנחנו דנו עם כל הגורמים שיושבים כאן ועם התעשיינים והגענו פחות או יותר להסכם.

אברהם פורז: מה ההסכם אומר?

ד"ר בריין קאזין: יש מקום לכתוב תאריך על מזון בתפזורת.

ד"ר בריין קאזין: השאלה היא מי יכול לעשות את זה ואיך הוא יעשה את זה?

ד"ר בריין קאזין: בסופרמרקט אין בעיה לכוון את המחשב.

ד"ר בריין קאזין: הבעיה היא במקומות הקטנים יותר.

ד"ר בריין קאזין: לכן אפשר לפחות בשלבים הראשונים לכתוב שלט על המזון בתפזורת, היכן שרשום שם המוצר והיצרן צריך לכתוב את התאריך האחרון המומלץ לשיווק.

אברהם פורז: כך הצרכן צריך להעתיק בעצמו.

ד"ר בריין קאזין: הוא לפחות רואה את התאריך לפניו וזה פתרון לבעיה הזו במקומות קטנים.

ד"ר בריין קאזין: אין חשיבות של התאריך האחרון לשימוש בבטיחות המזון, כאשר מדובר במזון ארוז מראש.

ד"ר בריין קאזין: אם הוא בטוח עד התאריך הזה הוא יהיה בטוח אחרי זה, אבל הוא יכול להתקלקל.

ד"ר בריין קאזין: האיכות של המוצר יכולה לרדת.

ד"ר בריין קאזין: יש חשיבות רבה מאוד לתאריך של מזון בתפזורת, כי הוא לא ארוז והוא יכול להזדהם על ידי אנשים אחרים, המוכר או הקונה.

ד"ר בריין קאזין: אם פתחת אריזה גדולה ומכרת את המוצר רק יום אחד, אז לאחר מכן יש לזרוק ואז קל מאוד לומר לציבור שהמוצר הוא טוב לתאריך זה וזה.

ד"ר בריין קאזין: על כל מוצר מזון כתוב היום תאריך אחרון לשיווק.

לה רוקה: בארצות הברית אין כמובן את הדבר הזה, אין חוקים פדרליים שמחייבים סימון תאריך אחרון לשיווק, גם לא על מוצרים ארוזים, בטח לא על מוצרים בתפזורת ושם חיים די טוב עם זה.

לה רוקה: אני מנהל אבטחת איכות ואני אומנם לא מתעסק במחשוב, אבל זה נראה לי לא ניתן ליישום מבחינה מעשית.

לה רוקה: וכרגיל, מביאים לכאן את הרשתות הגדולות שהן מסוגלות להעסיק רופאים וטכנולוג מזון ושיש להן מערכות אבטחת איכות עם ביקורת פנים, וכרגיל לא מתייחסים למכולת השכונתית הקטנה.

לה רוקה: יהיה מאוד קשה לאכוף את החוק שם.

אברהם פורז: אתם תעמדו בתנאי החוק וזה דווקא ייתן לכם יתרון.

לה לוקה: הניסיון מוכיח שרוב החוקים הקשורים למזון נבדקים קודם כל אצל הרשתות, ואחר כך אם יש זמן, הם נבדקים במכולת השכונתית.

אברהם פורז: אבל מה הפסול בהצעה שמתייחסת לכך שאם יש מוצרים בתפזורת אז שיהיה כתוב עליהם תאריך אחרון לשיווק יחד עם המחיר?

לה רוקה: אתה לא יכול להיכנס ולעשות את זה באופן פרטני.

לאה ורון: אני רוצה להעיר כי לדיון הוזמנו הסוחרים וגם נציגי עמותת בעלי המינימרקט בישראל.

לאה ורון: הם לא הגיעו, אבל הם הוזמנו.

לאה ורון: הם כנראה מוכנים שהחוק יתקבל מבלי שהם ינסו להשפיע על הוועדה.

אברהם פורז: למה אתה אומר שזה לא מעשי לכתוב על מוצר שנמכור בתפזורת את התאריך האחרון לשיווק יחד עם המחיר?

חיים אלקן: נניח שאתה לוקח צימוקים וחומוס.

חיים אלקן: מספיק שאתה לוקח משתי יחידות שונות, אז מהו התאריך שאתה רושם?

חיים אלקן: יש גם מזה וגם מזה.

אברהם פורז: אנחנו נעשה הפסקה בדיון של חמש דקות.

אברהם פורז: אנחנו מחדשים את ישיבת הוועדה.

עופר ברמן: אני טוען שנושא היישום הוא מאוד בעייתי בקטע של סימון.

עופר ברמן: ברגע שפותחים מוצר שהוא ארוז על ידי היצרן ואשר יש לו תוקף מסוים, משבשים כבר את כל הנושא של התוקף.

עופר ברמן: זה בכלל לא רלוונטי לומר שעובדת מעדנייה תתקתק את התוקף של האריזה המקורית ברגע שהיא פותחת קופסת חומוס ששוקלת שלושה קילו.

עופר ברמן: מה שרלוונטי יותר היא מערכת הבקרה שקיימת באותה רשת, באותו סופרמרקט.

עופר ברמן: כשאנחנו מדברים על חומוס אנחנו מדברים על זה שיש לו תוקף של חודש ימים, וההנחיה שלנו בסניף היא שזה יימכר בתוך השבוע הראשון מהרגע שהמוצר מגיע אלינו.

עופר ברמן: מתירים שלושה שבועות תוקף לצרכן.

עופר ברמן: אנחנו מגינים על הצרכנים שלנו, על הלקוחות שלנו.

עופר ברמן: אני לא יודע מה יקרה במינימרקטים הקטנים שהם פחות מפקחים על הדברים בצורה מסודרת.

עופר ברמן: אין רופא וטרינר צמוד, אין טכנולוג מזון.

עופר ברמן: כרשת גדולה אנחנו יודעים לעשות את הדברים בצורה שתבטיח את האיכות לצרכן.

עופר ברמן: עניין רישום התאריך.

עופר ברמן: אפשר לרשום באופן כללי שהמוצרים שנמכרים במעדנייה תוקפם טוב לחמישה ימים לפחות, או משהו מהסוג הזה.

עופר ברמן: יש גבינות שיכולות לעמוד חודש, חודשיים ויש גבינות שיכולות לעמוד בפחות זמן.

אברהם פורז: כאשר היצרן משווק לך גבינה בגוש גדול שאותה פורסים לפרוסות, האם לא כתוב על הגבינה מועד אחרון?

עופר ברמן: אתה יכול לשמור את זה כמה חודשים בתנאי של קירור, וכל זאת כאשר המוצר סגור.

עופר ברמן: ברגע שפתחת, זה יכול להגיע למספר ימים בודדים.

אברהם פורז: כלומר, מה שאתה אומר הוא שהנפקת התאריך אחרי שפתחת היא חסרת משמעות.

עופר ברמן: היא חסרת משמעות והיא גם לא נכונה.

ד"ר חוסה שביאנסקי: יש מוצרים שהם יותר מסוכנים לבריאות הציבור.

ד"ר חוסה שביאנסקי: חומוס יבש הנמכר בגרגירים או גרעינים כמעט ולא יכולים לגרום לנזק גדול.

ד"ר חוסה שביאנסקי: הבעיה היא בסלטים שנמכרים במעדניות, בגבינות ובפסטרמות.

ד"ר חוסה שביאנסקי: לפי דעתי, אלו המוצרים הכי רגישים.

ד"ר חוסה שביאנסקי: כל עוד שאנחנו מחזיקים את המוצרים בטמפרטורה של אפס-ארבע מעלות זה בסדר, אבל אנחנו לאחר הרכישה מחזיקים את המוצרים האלה בבאגז' של האוטו בטמפרטורה של ששים מעלות ביום חם.

ד"ר חוסה שביאנסקי: אני חושב שצריך להיות המלצה של רשות כלשהי, הממליצה לצרוך את המוצר תוך מספר ימים.

ד"ר חוסה שביאנסקי: לתאריך אין משמעות לזה.

ד"ר יוסי מורדוך: ראשית, אם רוצים לחוקק חוק אז הוא חייב להיות כזה שניתן יהיה לאכוף אותו בכל מדינת ישראל, ולא רק ברשתות השיווק, כמו ששמעתי פה.

ד"ר יוסי מורדוך: הרעלת מזון מקבלים גם ממוצרים שנמכרים במכולת.

ד"ר יוסי מורדוך: המטרה היא הרי למנוע הרעלות מזון.

ד"ר יוסי מורדוך: מה שחשוב הוא שלא ניתן יהיה לאכוף את החוק רק ברשתות השיווק, אלא גם במרכולים.

ד"ר יוסי מורדוך: זוהי נקודה למחשבה.

ד"ר יוסי מורדוך: שנית, אני חושב שניתן יהיה ליישם חוק כזה בקושי רב ברשתות שיווק.

ד"ר יוסי מורדוך: לגבי חלק מהמוצרים זה לא ניתן בכלל.

ד"ר יוסי מורדוך: מבחינת מחשוב ניתן יהיה לאכוף את זה ברשתות השיווק.

ד"ר יוסי מורדוך: אבל לעומת זאת, בעסקים הפרטים לא יבצעו את החוק.

ד"ר יוסי מורדוך: זה למעשה יגרום לעליית מחירים אצלנו והלקוח ילך לחפש את אותו מוצר בחנויות פרטיות שבהן הפיקוח הוא הרבה פחות, וכך לא השגנו את המטרה.

ד"ר יוסי מורדוך: צריך לקחת בחשבון את הנקודה הזו.

עו"ד עינת ברכה: אנחנו נכנסנו כאן לדיון ענייני בלב החוק, אבל אני רציתי להעלות משהו יותר מקדמי והוא התאמת הצעת החוק כפי שהיא למערכת החקיקה הקיימת.

עו"ד עינת ברכה: הנושא הוא חשוב וחשוב לדון בו מבחינת בריאות הציבור ומבחינה צרכנית.

עו"ד עינת ברכה: אבל אם כבר צריך לטפל בו, הטיפול צריך להיות במסגרת חקיקת משנה.

עו"ד עינת ברכה: היום יש את חוק הגנת הצרכן שאמר שצריך לסמן והוא אמר בדיוק איזה דברים צריך לסמן.

עו"ד עינת ברכה: אחר כך הוא נותן שורה רחבה של סמכויות לשר והוא אומר שהשר יכול לומר עוד דברים שצריך לסמן אותם.

עו"ד עינת ברכה: הנושא של מועד תפוגה הוא נושא שמוקנה לשר על פי החוק.

עו"ד עינת ברכה: הוא צריך לקבוע את הסימון לגבי מוצרים מסוימים או באופן כללי.

אברהם פורז: במילים אחרות, את מוציאה את זה משר הבריאות ומעבירה את זה לשר התמ"ס.

אברהם פורז: סימון המחיר הוא עניין צרכני ולכן זה בחוק הגנת הצרכן.

אברהם פורז: מועד התפוגה הוא עניין בריאותי ולכן לכאורה זה בריאות.

עו"ד עינת ברכה: אני רוצה לסיים בנוגע לחוק הגנת הצרכן.

עו"ד עינת ברכה: כתובות שם הוראות מפורשות מה הוא יכול לפטור, מה הוא לא צריך להוסיף.

עו"ד עינת ברכה: כלומר, יש את כל המתכונת כדי לטפל בנושא הזה והנושא מטופל.

עו"ד עינת ברכה: יש גם צו של סימון מזון שמתייחס.

עו"ד עינת ברכה: מכוח חוק הגנת הצרכן יש חקיקת משנה שמתייחסת לסימון מזון.

עו"ד עינת ברכה: חקיקת המשנה היא פרטנית.

עו"ד עינת ברכה: יש בה רשימה שלמה והיא הולכת לפי מוצר.

עו"ד עינת ברכה: היא מדברת על זיתים, על חומוס.

עו"ד עינת ברכה: היא לא מבדילה בין מוצר ארוז ללא ארוז ויכול להיות שהיא לא מתייחסת למועד תפוגה.

עו"ד עינת ברכה: כלומר, יש כאן עניינים שצריך להתייחס אליהם פרטנית בחקיקות משנה בהתייחס למזון.

עו"ד עינת ברכה: הנושא כשלעצמו לא מתאים לחקיקה כללית וגורפת.

עו"ד עינת ברכה: צריך לבדוק איך מיישמים כל דבר.

אברהם פורז: האם הממשלה תמכה בהצעת החוק בקריאה המוקדמת?

עו"ד אילנה מישר: משרד הבריאות תמך, אני לא בטוחה לגבי השאלה מה הייתה עמדת הממשלה.

אברהם פורז: כנראה שהממשלה לא מכירה את החוק.

אברהם פורז: היא החליטה שצריך כן לתקן.

עו"ד עינת ברכה: גם תקן 1145 שמכוחו מסמנים את המזון הארוז מראש זה מכוח חוק הגנת הצרכן ולא מכוח חוק פקודת הבריאות.

עו"ד עינת ברכה: הטענה המרכזית היא שהמקום הנכון לדיון בצורה מקצועית ועניינת הוא במסגרת משרד התמ"ס, במסגרת משרד הבריאות, עם התייחסות ספציפית לכל מוצר ומוצר והדרישות הספציפיות לכל מוצר ומוצר.

אברהם פורז: הסתכלנו כאן בניירות וראינו שיש תמיכת ממשלה.

עו"ד ליליאן סבן: הכוונה של חבר הכנסת אמנון כהן בהחלט מקובלת עלינו.

עו"ד ליליאן סבן: הכיוון הכללי של הצעת החוק הוא מבורך ואני מסכימה עם הגברת שאנחנו נשב יחד כדי לראות בדיוק מה צריך לעשות.

עו"ד ליליאן סבן: הפריע לי שמדברים בחוק עצמו על מזון כזה או על מזון בתפזורת.

עו"ד ליליאן סבן: גם במזון הנמכר בתפזורת יש לעשות אבחנות.

עו"ד ליליאן סבן: יש כל כך הרבה סוגים של מזון הנמכר בתפזורת.

עו"ד ליליאן סבן: אם זה יהיה כוללני כל כך זה יכול להטעות את הצרכנים.

עו"ד ליליאן סבן: אני מציעה שאנחנו נדון בינינו בנושא.

עו"ד לינדה שפיר: אני בעמדתה של הגברת ברכה מלשכת המסחר.

עו"ד לינדה שפיר: אני רק רוצה לומר שהרשתות הן אינן נגד הצרכן.

עו"ד לינדה שפיר: הראייה שלנו שכל מה שניתן למכור אותו טרי ולסמן, אנחנו אכן רוצים לעשות את זה.

עו"ד לינדה שפיר: אבל, כדי לא להטעות את הצרכן, אנחנו צריכים ללכת על דברים מסוימים שניתנים לביצוע ושבהוראת חוק גורפת אנחנו לא נגרום להטעיית הצרכן.

עו"ד לינדה שפיר: אנחנו בדקנו ויש עשרות צווים שחלים על סוגי מזון.

עו"ד לינדה שפיר: שר המסחר פוטר מזון מסימון ולכן העבודה שצריכה להיעשות באמת בתוך המשרד היא לקחת את כל הצווים הקיימים, אלה שפוטרים מסימון ואלה שמחייבים סימון, אלה שמגדירים ומחייבים לארוז בשר על מנת לסמן אותו ואלה שלא מחייבים.

עו"ד לינדה שפיר: רק אז אנחנו נוכל לקבל תמונה מה מחייב סימון לגופו של עניין, מה מעשי לסמן לגופו של עניין ואיך מתמודדים עם שאלת הטריות.

עו"ד לינדה שפיר: זה בלתי אפשרי במסגרת הזו.

אברהם פורז: אני רוצה לסכם איך הדברים נראים לפי שעה.

אברהם פורז: קודם כל, אני חושב שהרעיון לנסות להתקדם בתחום הזה של סימון תפוגת מוצרים בתפזורת הוא רעיון נכון.

אברהם פורז: זה ברור שהכוונה בעניין הזה היא ודאי טובה.

אברהם פורז: הכוונה לגרום לזה שהצרכן ידע מהו מועד תפוגה כדי שהוא לא יאכל אוכל מקולקל ואחר כך תהיה לו הרעלת קיבה או דברים יותר גרועים מזה.

אברהם פורז: אם כן, הרעיון הוא נכון.

אמנון כהן: כן, אני מסכים.

אברהם פורז: אנחנו נבקש גם מאנשי משרד הבריאות וגם מאנשי משרד התמ"ס לבדוק מה קורה במדינות נאורות אחרות תוך חודש ימים.

אברהם פורז: דרך אגב, אנשי ההסתדרות והרשות להגנת הצרכן אנחנו נשמח לקבל מכם דוגמאות לגבי מה שקורה בעולם.

עו"ד לינדה שפיר: אנחנו מתנדבים לעשות מחקר אובייקטיבי.

אברהם פורז: גם אתם תוך חודש ימים תביאו לנו מחקר לגבי מה קורה במדינות אחרות.

אברהם פורז: זה לא פוטר את אנשי משרד הבריאות והתמ"ס מלעשות את המחקר.

אברהם פורז: הגברת מישר, אני רואה אותך אחראית לתיאום הבינמשרדי בעניין הזה עם משרד התמ"ס.

אברהם פורז: תבדקו מה קורה במדינות אחרות וגם לינדה שפיר תבדוק את זה, תעבירו לנו את האינפורמציה תוך חודש ימים.

אברהם פורז: כאשר האינפורמציה תגיע אלינו בעוד חודש בערך, נקיים דיון.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, לי לא חשוב אם זה יבוא בחקיקה או בהרחבת תקנה.

אמנון כהן: גם לא איכפת לי שהחוק לא יהיה על שמי.

אמנון כהן: חשוב שהרעיון יתקבל בצורה כזו שהוא לא יהווה בעיה למשווקים ולמוכרים, ומהצד השני, כאשר הלקוח יקנה מוצר כלשהו הוא יידע שהוא יכול להחזיר את המוצר כאשר הוא נקנה מקולקל.

אמנון כהן: אני מבקש שנתייחס לסעיף 13ב.

עו"ד אילנה מישר: משפטית זה לא קיים היום.

אברהם פורז: אני חושב שלמעשה צריך לעבור לשיטה של מועד אחרון לשימוש.

אברהם פורז: גם בעניין הזה תראו מה קורה בעולם, האם יש דיפרנסציה בין מועד אחרון לשימוש ולתפוגה ולמכירה וכו'.

אברהם פורז: אנחנו נלמד מהניסיון של האחרים.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אני מודה לך על שקידמת את הנושא.

אברהם פורז: אנחנו התקדמנו במשהו, אנחנו בדרך הנכונה.

אברהם פורז: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.