ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 365, 2001-11-07 09:00

אברהם פורז: רבותיי, שלום ובוקר טוב לכם.

אברהם פורז: אני מתנצל בפניכם על האיחור בפתיחת הישיבה הנובע מהעובדה שהלכתי להצביע בוועדת חוקה על חוק שרוצה לשים קצת סדר בעניין חוק ההסדרים.

אברהם פורז: אנחנו יודעים כי יש קשיים בתעשיות הייצוא, ומטרת הדיון היא לא רק שנוכל להוציא הודעה לעיתונות בסוף הדיון, אלא שבסוף הדיון אולי גם נוכל לראות כיצד הכנסת יכולה להועיל.

אברהם פורז: לפני כחודשיים קיימה הכנסת דיון על מצב תעשיית התיירות בו השתתף שר התיירות המנוח רחבעם זאבי וחברי כנסת נציגים גם מוועדת הכספים וגם מוועדת הכלכלה.

אברהם פורז: בעקבות הדיון הוגשה הצעת חוק שתעלה היום בקריאה מוקדמת במליאת הכנסת, הנתמכת על ידי הממשלה, בהתנגדות האוצר, לסיוע לענף התיירות על דרך זה שהוצאה לתיירות בארץ תחשב כהוצאה מוכרת גם לעצמאים וגם לשכירים.

אברהם פורז: יבוטל המע"מ על לינת ישראלים בבתי מלון ועוד כמה דברים שמטרתם לסייע.

אברהם פורז: כלומר, לפעמים הכנסת יכולה להיות לא רק במה, אלא היא יכולה גם לסייע.

אברהם פורז: אני מציע שהדוברים כאן יספרו על הבעיות של הייצוא, אבל בנוסף לכך יאמרו לנו מה חושבים שאנחנו יכולים לעשות, אם בכלל.

שרגא ברוש: בוקר טוב לכולם, אני מודה לחבריי שבאו.

שרגא ברוש: כולם עזבו את המפעלים בכדי להגיע לכאן וכנראה שהבעיה היא באמת חמורה.

שרגא ברוש: אנחנו הכנו מצגת קצרה אותה אנחנו מעונינים להציג בפניכם.

שרגא ברוש: אנחנו מדברים על המשבר בשנת 2001, אבל אנחנו כבר בסוף שנת 2001.

שרגא ברוש: המצב הביטחוני וגם המשבר בנאסד"ק, גם מדיניות השכר שהייתה פה, עם שכר מינימום וכל זה, מדיניות הריבית, פגעו חזק מאוד ברווחיות הייצוא.

שרגא ברוש: גם הבעיה העולמית הכניסה אותנו למצב שכולם מכירים אותו.

שרגא ברוש: אנחנו מעריכים שההאטה הזו לא תסתיים, אם בכלל, אלא רק לקראת הרבעון האחרון של 2002.

שרגא ברוש: יש כאלה הטוענים שהיא תסתיים רק בשנת 2003.

שרגא ברוש: האלטרנטיבות שעומדות בפנינו כיצואנים הן מציאת שווקים חדשים או ענפים אחרים, אבל זה תאריך ארוך מאוד שלוקח זמן ומשאבים כספיים עצומים.

שרגא ברוש: אתם יודעים שהשקעות זרות לא רק שלא ממהרות להגיע, אלא הן פשוט אינן כרגע.

שרגא ברוש: מחסור במימון מונע השקעות בשיווק, במו"פ ובציוד.

שרגא ברוש: אי אפשר לגייס כסף.

שרגא ברוש: לחברות אין כסף וזה גורם לבעיות.

שרגא ברוש: יש האטה העולמית בכלל, ובארצות הברית בפרט.

שרגא ברוש: ארצות הברית משפיעה לא רק על מה שקורה שם, אלא היא משפיעה גם על הכלכלה העולמית.

שרגא ברוש: זה חלק מהעוצמה של המשבר.

שרגא ברוש: יש ירידה בביקוש העולמי למוצרי היי-טק.

שרגא ברוש: הענף הזה היה חלק מאוד משמעותי בייצוא הישראלי.

שרגא ברוש: אנחנו חושבים שהשנה הייצוא ייפגע ותהיה ירידה ב-2,5 מיליארד דולר לעומת שנת 2000, ומיליארד מתוך זה הוא בייצוא ההיי-טק, כך שזה מאוד מאוד משמעותי.

שרגא ברוש: יש ירידה בהשקעות זרות ואין כמעט אפשרות לגייס הון.

שרגא ברוש: הטרור העולמי והמצב הביטחוני בארץ עם האינתיפאדה תרמו למשבר.

שרגא ברוש: צריך להבין שכאשר אין שוק מקומי טוב, זה עושה גם בעיה מאוד רצינית בייצוא של המפעלים.

שרגא ברוש: גידול בעלויות בביטוח סיכונים מסחריים, פוליטיים והובלת מטענים.

שרגא ברוש: ההובלה הימית התייקרה בחודשיים האחרונים כמעט כדי 50%.

שרגא ברוש: חברות הביטוח הטילו על בעלי האוניות, ובעלי האוניות כמובן מגלגלים את זה ליצואנים וליבואנים.

שרגא ברוש: קונטיינר לאירופה שעולה סדר גודל של 500 דולר, התייקר ב-200 דולר.

שרגא ברוש: אנחנו עובדים מול האוצר בעסק הזה.

שרגא ברוש: מנכ"ל האוצר תומך בנו שחברת הביטוח ענבל תוציא פוליסה וירטואלית.

שרגא ברוש: הרי אף אחד מאיתנו לא חושב שיפגיזו את נמל חיפה ויטביעו שם את האוניות.

שרגא ברוש: אם חברת ענבל הייתה מוציאה את הפוליסה, חברות הביטוח היו מקבלות ביטוח, לנו זה לא היה עולה גרוש, למדינה זה לא היה עולה גרוש והעסק היה עובד.

שרגא ברוש: חברת ענבל הייתה נותנת ביטוח משנה למבטחים על אותה תוספת שהם רוצים בגלל המצב הביטחוני שאנחנו נמצאים בו.

שרגא ברוש: מנכ"ל האוצר תומך בגישה הזו.

שרגא ברוש: יש עם זה בעיות באגף התקציבים.

שרגא ברוש: כל יום אומרים לנו כי הנושא ייסגר מחר.

שרגא ברוש: בחודשיים האחרונים זה כבר עלה שלושים מיליון שקל ליצואנים.

אברהם פורז: אדוני נציג האוצר, האם אתה מכיר את הנושא הזה?

אמיר אסרף: לא, זו פעם ראשונה שאני שומע על כך.

שרגא ברוש: אוהד מראני מכיר את הנושא.

אברהם פורז: אנחנו נפנה למר מראני ונשאל אותו מה קורה עם זה.

נחמה רונן: אדוני היושב ראש, אנחנו דיברנו על תעריפי הביטוח של חברת אל-על, ארקיע וישראייר.

נחמה רונן: ארצות הברית ואירופה לקחו על עצמן את הנושאים האלה, מבלי לחכות שמישהו ירוץ אליהן.

נחמה רונן: זו בדיוק הדוגמא לכל גלגולי העיניים בעניין הזה.

צבי פלדה: למעשה, חוק מס רכוש מכסה בטריטוריה של 12 מייל מחופי ישראל.

צבי פלדה: הרחיבו את זה היום ל-30 מייל.

צבי פלדה: הבעיה היא שאנשי מס רכוש הכניסו מספר הסתייגויות בפוליסה שמטבחי המשנה אינם מקבלים.

שרגא ברוש: זה בדיוק המקום שהבירוקרטיה הורסת כל דבר.

שרגא ברוש: כולם מבינים שצריך לעשות את זה, כבר עברו חודשיים, זה כבר עלה שלושים מיליון ועוד מתעסקים עם זה.

צבי פלדה: אתמול קיבלנו אתמול מחברת הפחם הלאומית ששילמה בשלושת השבועות האלה 300 אלף דולר ביטוח נוסף על האוניות.

צבי פלדה: היא טוענת שכתוצאה מזה מחיר הפחם לחברת החשמל יצטרך לעלות בשיעור של בין 3% ל- 4%.

צבי פלדה: זה כמובן יתגלגל הלאה.

אברהם פורז: אנחנו נבדוק את הסוגיה הזו.

אברהם פורז: אני חושב שהטענה היא צודקת והמדינה צריכה לכסות את ההפרש בסיפורים האלה, מתוך הנחה שבאמת לא יקרה כלום ולא יצטרכו לשלם את זה.

אברהם פורז: אם זה יקרה, ממילא זה מכוסה.

אברהם פורז: יש בזה גם איזשהו מסר, כי אנחנו לא יכולים לומר לכולם לבוא לכאן כי כאן בטוח, למרות שיש פה קצת טרור, אבל אנחנו לא עושים שום דבר להפיג את המתיחות הזו.

שרגא ברוש: כפי שאמרה חברת הכנסת, מדינות אחרות בתוך 24 שעות ביטחו את העסק והמשיכו לרוץ הלאה.

שרגא ברוש: אחת הבעיות הכלל עולמיות המשפיעות על הייצוא היא העלייה בהוצאות ביטחון ואבטחה.

שרגא ברוש: יש ירידה בנכונות להשקעה ישירה וגם במיזמים משותפים באזורים האלה שנתפסים אצל משקיעים זרים כאזורים שהם אזורי סיכון, ובכללם בישראל.

שרגא ברוש: השקף הבא המדבר על הירידה בהיקף היצוא החל מרבעון ראשון 2001.

שרגא ברוש: מה שחשוב הוא מה שאתם רואים במשבצת שלמעלה.

שרגא ברוש: אנחנו צופים השנה כי היקף היצוא התעשייתי הוא של 19,7 מיליארד דולר, כאשר בשנת זה היה כמעט 24 מיליארד.

שרגא ברוש: בשנת 2000 גדלנו ב-27%, ואנחנו עכשיו נקטן.

שרגא ברוש: אני רוצה לומר לכם כי זו השנה הראשונה שהייצוא הקטן.

שרגא ברוש: בממוצע רב שנתי בשנים הקודמות הוא עלה ב-10% לשנה.

שרגא ברוש: 10% לשנה הם 2,4 מיליארד דולר, ופירושם 30 אלף מקומות עבודה.

אברהם פורז: כל זה קרה יותר בגלל המשבר הבינלאומי או בגלל המצב אצלנו?

שרגא ברוש: זה התחיל אצלנו.

שרגא ברוש: המשבר בהיי-טק התחיל ואחר כך התחילה האינתיפאדה, אבל זה לא רק זה.

שרגא ברוש: ישנו גם נושא הריבית.

שרגא ברוש: כשלא מורידים את הריבית וכאשר לא נותנים לשער הדולר להתנהג כמו שצריך אז פוגעים ברווחיות הייצוא, וכאשר פוגעים ברווחיות היצוא אז פשוט לא מייצאים.

שרגא ברוש: כל הגורמים האלה קשורים אחד בשני.

אברהם פורז: הריבית הגבוהה הייתה גבם בשנים שהייתה צמיחה של 10% בייצוא, כך שקשה לי לייחס את זה לזה.

שרגא ברוש: אין ספק שזה התחיל אז.

שרגא ברוש: כאשר הריבית הייתה גבוהה, הייצוא עדיין גדל, אבל הרווחיות נשחקה.

שרגא ברוש: לאחר מכן, כאשר השכר הממוצע במשק עלה בשנה שעברה ב-10% כשהיורו נשחק אז זה גם גורם שהוסיף על זה.

שרגא ברוש: תוסיף לזה את האינתיפאדה ואת כל מה שקשור לייצוא לארצות האינתיפאדה, למדינות השכנות, וגם לשוק המקומי.

שרגא ברוש: תוסיף לזה את משבר ההיי-טק ואת מה שקורה בעולם, תראה את כל החבילה ביחד ואז בסופו של דבר את הטרגדיה.

שרגא ברוש: אני אומר לכם שוב, ה-10% האלה הם 30 אלף מקומות עבודה.

שרגא ברוש: כל מיליארד דולר יצוא, זה 15 אלף מקומות עבודה.

שרגא ברוש: אני חושב שיותר דרמטי ואמיתי לראות את המצב במונחים האלה, כל זה במציאות של אבטלה בה אנו חיים.

שרגא ברוש: אנחנו יודעים כי יהיה אובד של 40 אלף מקומות עבודה כתוצאה מהירידה ביצוא עד סוף שנת 2002, כאשר 15 אלף מקומות עבודה מתוך זה כבר מומשו וירדו.

שרגא ברוש: אגב, זה במקום תוספת של 30 אלף מקומות עבודה בשנה רגילה.

שרגא ברוש: בשנה רגילה אנחנו גדלים ב-10% ביצוא בממוצע רב שנתי.

שרגא ברוש: המשק מייצר 30 אלף מקומות לדורשי עבודה כל שנה כתוצאה מהגידול הטבעי, וכתוצאה מזה שאנחנו גדלנו כל שנה ב-10%, הביקוש הזה יתאזן כל שנה ושנה.

שרגא ברוש: המצב כרגע הוא שהמצב לא מתאזן כי אנחנו לא גדלים, ואנחנו גם מפטרים עובדים.

שרגא ברוש: כלומר, המספרים הם פשוט מפחידים.

שרגא ברוש: יש כמובן פגיעה בצמיחה בשיעור של 1.5%, זה חצי מהצמיחה.

שרגא ברוש: יש עלייה בגירעון המסחרי וירידה לטמיון של מיליארדי דולרים שהושקעו במו"פ.

שרגא ברוש: אתם יודעים בוודאי שבשנים האחרונות הושקעו כספים כבדים מאוד במו"פ, גם בגיוסים גדולים, גם בכספים מדינות בקרנות המו"פ וכל האחרים.

שרגא ברוש: יש הרבה מאוד מוצרים שהגיעו למצב שהם כבר מוכנים לשיווק ואין עם מה לשווק אותם היום.

שרגא ברוש: אי אפשר לדבר על גיוס כסף מבחוץ.

שרגא ברוש: כל הגיוסים נגמרו.

שרגא ברוש: אי אפשר לגייס דרך קרנות הון סיכון ולא בנאסד"ק ולא בגיוס בבורסה.

שרגא ברוש: קרן השיווק של המדינה היא של 30 מיליון דולר וזה פשוט מצחיק.

שרגא ברוש: אם היינו נותנים לעגלה הזו לרוץ קדימה אז לא רק שהיינו מוציאים את המשק מהברוך, אלא היינו גם מממשים השקעות גדולות שהמדינה השקיעה במו"פ, וכתוצאה מזה היא לא יכולה לעשות זאת.

שרגא ברוש: אני רוצה להתייחס עכשיו לשחיקה בכושר התחרות של התעשייה הישראלית.

שרגא ברוש: יש שחיקה ברווחיות היצוא וזה בעיקר בגלל הירידה המשמעותית מאוד ביורו.

שרגא ברוש: אנחנו דיברנו כבר על חוק שכר מינימום.

שרגא ברוש: תנו לשוק לעשות גם פה את שלו.

שרגא ברוש: אם יש מישהו שמוכן לשלם רק אלפיים שקל והעובדים יהיו מוכנים לעבוד, אז כנראה שהאלטרנטיבה היא אפס.

שרגא ברוש: אנחנו לא חושבים שמישהו צריך להרוויח פחות משלושת אלפים שקל-ארבעת אלפים שקל, אבל צריך לזכור שבחוק שכר המינימום כל הפרמיות הן מעל זה.

שרגא ברוש: השכר הממוצע בתעשייה הוא 8,500 שקל בחודש, וזה בלי שכרם של המנהלים.

שרגא ברוש: כלומר, היום הוא לא הזמן המתאים לטיפול בחוק שכר המינימום.

שרגא ברוש: זה לא נכון לומר כי הריבית הריאלית גבוהה פי 4.

שרגא ברוש: זה לא גבוה פי 4.

שרגא ברוש: בארצות הברית היא 0,3, בעוד שבאירופה היא 2.

שרגא ברוש: אנחנו משלמים ריבית ריאלית כפולה מזו של אירופה.

שרגא ברוש: אצלנו הריבית הריאלית היא 4.5%.

שרגא ברוש: מהם הצעדים שאנחנו חושבים שיש לנקוט בהם כדי להוציא אותנו מהמשבר הזה?

שרגא ברוש: ראשית, יש לעודד את השיווק לחו"ל של חברות ישראליות.

שרגא ברוש: במסגרת הזו יש להגדיל את תקציב הקרן לעידוד השיווק ל-100 מיליון דולר.

שרגא ברוש: התקציב שמוצע לשנה הקרובה לקרן הזו הוא כ-30 מיליון דולר, בעוד שהתקציב הישיר למו"פ הוא כ –400-300 מיליון דולר.

שרגא ברוש: בכל מדינה מפותחת משקיעים סכום זהה במו"פ ובשיווק.

שרגא ברוש: היום זה הזמן להשקיע בשיווק.

שרגא ברוש: אנחנו מבקשים היום להגדיל את קרן השיווק ב-70 מיליון דולר, וכאשר אנחנו מדברים על 40 אלף מובטלים זה פחות מאלפיים דולר למובטל.

אברהם פורז: מה תעשה קרן השיווק עם עוד כמה עשרות מיליוני דולרים?

דוד שמחה: אני עוסק בשיווק יום, בוקר, צהרים, ערב, לילה.

דוד שמחה: שיווק זה בראש וראשונה תכנון ויציאה החוצה לקהל היעד שלך.

דוד שמחה: אנחנו כבולים היום.

דוד שמחה: היום קניינים לא באים יותר לישראל.

דוד שמחה: אני יושב ומקשיב לדיון שנערך פה והוא נשמע קצת דיון אקדמי.

דוד שמחה: חבר'ה, אנחנו בקטסטרופה אמיתית.

דוד שמחה: אנחנו צריכים לשנות את תפיסת העולם שלנו.

אברהם פורז: מר שמחה, לי יש קצת בעיה עם "זאב, זאב".

אברהם פורז: כמעט בכל דיון כלכלי שנערך בכנסת בכל התקופות, מאז ומעולם, באו אנשים ואמרו שאנחנו בקטסטרופה.

אברהם פורז: ליבנו כבר גס בתיאורים האלה.

דוד שמחה: אנחנו נעביר את הפעילויות שלנו בשיווק מישראל החוצה, נתקרב אל הקניינים שלנו.

דוד שמחה: אלו דברים שמצריכים עלויות כספיות גדולות מאוד.

דוד שמחה: אנחנו נתמודד בשווקים חדשים.

דוד שמחה: נגיע הביתה אל הקונים שלנו.

דוד שמחה: אנחנו נפעל בדרכים חדשות שלא פעלנו בהן עד היום.

דוד שמחה: אנחנו חייבים להדק כוח ביחד על מנת להראות להם.

אברהם פורז: נניח ויש בארץ תעשיית טקסטיל.

דוד שמחה: יש היום בארץ תעשיית טקסטיל יפה.

אברהם פורז: האם אתה תשלח משלחת לרשת כל-בו בגרמניה שעד היום היא לא קנתה מאיתנו ותציע לה לקנות מאיתנו?

אברהם פורז: איך עושים את זה?

דוד שמחה: אתה צודק בהחלט בדבריך.

דוד שמחה: אני מייצג 26 שנה רשת הולנדית בישראל שנקראת: HEMA שהיא מקבילה לרשתות כמו: מרקס אנד ספנסר באנגליה.

דוד שמחה: זו רשת מצליחה שמוכרת 30% מזון, 30% טקסטיל ו-30% מוצרים אחרים.

דוד שמחה: הם קונים בישראל בעשרות מיליוני דולרים.

דוד שמחה: הם עושים זאת בשקט, הם לא מדברים הרבה.

דוד שמחה: לפני מספר שבועות קיבלתי מכתב, פעם ראשונה בהיסטוריה, שישראל אסורה לביקורים של קניינים.

דוד שמחה: נכון שזה לא רק ישראל, אבל מה אנחנו יכולים לעשות כעת?

דוד שמחה: הם פוחדים לבוא לאזור.

דוד שמחה: הם לא באים לארץ.

דוד שמחה: בעבר הם באו לארץ פעמיים בשנה באופן קבוע.

דוד שמחה: הם היו באים הנה והייתי לוקח אותם לעשרים מפעלים.

דוד שמחה: היום אני לא יכול לעשות את זה.

דוד שמחה: אין יותר טוב מאשר לשחק במגרש הכדורגל שלך.

דוד שמחה: אני היום רוצה לקחת את היצרנים האלה, אני רוצה להיות אגרסיבי יותר כי יש לנו מה להציע, אבל אין ליצרנים כסף היום.

שרגא ברוש: הוא היה רגיל לקחת את הקניינים האלה שהגיעו פעמיים בשנה לעשרים מפעלים.

שרגא ברוש: היום הוא צריך לקחת עשרים מפעלים ולהוציא אותם בשנה החוצה.

שרגא ברוש: כלומר, 40 נסיעות על כל המשמעות של זה.

שרגא ברוש: לקרן יש כללים.

שרגא ברוש: היא לא נותנת לך כסף בשביל לנסוע לחו"ל לסופי שבוע.

שרגא ברוש: הקרן שלה הוא מוגבל ולכן מחלקים למספר מסוים של אנשים או שמחלקים מספר מסוים של אחוזים.

שרגא ברוש: אם הסכום של הקרן יגדל, יגדל מספר המשתמשים בכסף וגם גובה האחוזים יגדל.

שרגא ברוש: יושב פה סמנכ"ל תעשיית אווירית.

שרגא ברוש: הוא אתמול אמר לי בטלפון: אם אני רואה את איש המכירות שלי במשרד אני צועק עליו: מה אתה עושה פה?

שרגא ברוש: למה אתה בארץ בכלל?

שרגא ברוש: וזה נכון, אין היום לאנשי מכירות מה לעשות בארץ.

אברהם פורז: לפי איזה פרמטר מחלקת קרן השיווק את הכסף?

שרגא ברוש: יש לקרן השיווק קריטריונים.

שרגא ברוש: ככל שהזמנים קשים יותר, צריך להתאמץ יותר בשיווק.

שרגא ברוש: בנוסף לזה, יש הרבה מאוד פרויקטים שבהם השקענו במו"פ וצריך לשווק אותם.

שרגא ברוש: כשאני מדבר על 100 מיליון זה חודשיים דמי אבטלה לאותם מובטלים, ואני שואל, מה עדיף לתת דמי אבטלה או לייצר מקומות עבודה?

מיכאל קליינר: אברהם, אני רוצה להזכיר לכולם באלו נושאים אנחנו יכולים לעזור.

מיכאל קליינר: אנחנו יכולים לעזור בנושא הביטוח ובנושא ה-70 מיליון לקרן השיווק.

צבי פלדה: אני רוצה לחדד את נושא הביטוח.

צבי פלדה: זה עולה למשק 300 אלף דולר ליום.

צבי פלדה: רבותיי, קחו בחשבון 300 אלף דולר ליום.

צבי פלדה: בנוסף לכל הבעיות שיש לייצוא, קיימת בעיה של אובדן אמינות.

צבי פלדה: אנחנו כיצואנים מאבדים אמינות.

צבי פלדה: אני אתן לכם סינריו של שיחת טלפון מאתמול.

צבי פלדה: יש לי שתי מכולות עבור לקוח ביוון.

צבי פלדה: בשבוע שעבר אמרתי לו כי יש שביתה בנמלים.

צבי פלדה: הוא בירר ואמר לי אתמול כי השביתה הסתיימה.

צבי פלדה: אמרתי לו: נכון שהשביתה בנמלים הסתיימה, אבל המכס היום הוא זה ששובת.

צבי פלדה: הוא אמר לי: אתם נורמלים?

צבי פלדה: היום יש אובדן אמינות טוטלי.

צבי פלדה: בנוסף לכל הבעיות האלה, הטילו עלינו משבוע שעבר 7% היטל צפיפות.

אברהם פורז: אנחנו קיימנו אתמול דיון על מצב הנמלים והייתה פה הבטחה שחתמו על הסכם ושמעכשיו המצב יהיה טוב.

אברהם פורז: אנחנו נחיה ונראה אם המצב יהיה טוב.

צבי פלדה: אדוני היושב ראש, אתה שאלת מה עושים עם הכסף של קרן השיווק ובאילו דרכים נוספות אנחנו נפעל.

צבי פלדה: אנחנו מציעים גם פעילות אזורית בארצות רחבות ידיים.

צבי פלדה: לדוגמא, כל השיווק הישראלי לרוסיה מתרכזות בסנט-פטרבורג ובמוסקבה.

צבי פלדה: אנחנו מציעים לעבור לפעילות אזורית בערים שנמצאות במרחק של אלף ק"מ, אלפיים ק"מ, ערים שאין בהם כלל חשיפה לפוטנציאל של היצוא הישראלי.

צבי פלדה: אותו הדבר לגבי הודו.

צבי פלדה: אנחנו פעילים בהודו בשתי ערים, לא מדינות.

צבי פלדה: בואו נרחיב את הפעילות שלנו.

אברהם פורז: מה אנחנו יכולים למכור להודו?

צבי פלדה: הכל.

צבי פלדה: רבותיי, בואו לא נשכח שהודו היא מעצמה.

צבי פלדה: אפשר למכור לה ציוד רפואי, תרופות, כימיקלים, דשנים.

צבי פלדה: יש לנו מערך של נספחים כלכליים שעושים עבודה מצוינת, אבל במקורות שעומדים לרשותם הם לא יכולים להרחיב את הפעילות.

צבי פלדה: בואו נאפשר להם קצת יותר פעילות.

צבי פלדה: בואו נגדיל להם את המקורות הכספיים.

צבי פלדה: בואו נגייס את כל הסגל הדיפלומטי הישראלי בכל מקום לפתיחת דלתות ליצוא הישראלי.

צבי פלדה: כולם צריכים להתגייס כפי שהדבר נעשה בארצות הברית.

צבי פלדה: בארצות הברית אין דבר כזה שהשגריר לא מטפל בנושאים הכלכליים.

צבי פלדה: אצלנו זה נעשה ב-SLOW MOTION.

אמיר חייק: יש שגרירים שעושים עבודה יוצאת מהכלל בפתיחת שווקים ודלתות, ואתה יודע יותר מכולם.

מאיר שני: אני רוצה להתייחס פה להערה שנשמעה פה בדבר "זאב, זאב" ויכול להיות שיש בזה משהו.

מאיר שני: אבל, עדיין יש עובדות שמדברות בעד עצמן.

מאיר שני: אני רוצה שהדיון על כלכלת ישראל יהיה ללא קשר לדעות הפוליטיות של מישהו.

מאיר שני: מצבה הכלכלי של מדינת ישראל הולך ונחלש בגלל הסיטואציה הביטחונית.

מאיר שני: יש היום מדינות, ולא מדובר רק על ארצות הברית, שאוסרות להגיע לישראל בגלל בעיות של ביטוח חיים.

מאיר שני: אדוני היושב ראש, אני יכול לתת לך רשימה של עשרות, ואף מעבר לזה, חברות שאוסרות היום להגיע לישראל.

מאיר שני: שנית, בגלל תופעת הגלובליזציה יש היום מקורות רבים וישנן שתי בעיות מבחינת רכש בישראל.

מאיר שני: ראשית, רצף הספקה.

מאיר שני: גורמים בעולם אומרים: מי יבטיח לנו שנוכל לספק להם את הסחורה?

מאיר שני: שנית, גורמים בעולם אומרים שהם לא מתעסקים עם מדינות שבהן יש מתחים פוליטיים.

מאיר שני: אפשר לקרוא לזה טיעון פוליטי ואפשר לקרוא לזה אנטישמיות.

אברהם פורז: האם אין אמת בטענה שאם יש לך מוצר טוב שמחירו זול, יקנו ממך בכל מקרה?

מאיר שני: רבותיי, לא באתי לייצג פה דווקא את "כלל", אלא באתי לייצג פה את התעשייה בישראל.

מאיר שני: מפעל נייר חדרה הוא מפעל שמייצר נייר לבן.

מאיר שני: 51% מהמפעל נמצא בבעלות של חברה אוסטרית.

מאיר שני: החברה האוסטרית כותבת לגבי חברה צ'כית: החברה הצ'כית מסרבת לקבל נייר מישראל מסיבות פוליטיות.

מאיר שני: לדעתם ישראל היא לא בסיס בטוח לקנות ממנה את הנייר בגלל בעיה של רצף והבטחת אספקה.

מאיר שני: מצד שני, יש להם מדיניות לא לקנות נייר ממקומות שיש בהם סכסוכים פוליטיים.

מוסי רז: זו לא סיבה פוליטית.

מוסי רז: זה חשש.

מאיר שני: רבותיי, מבחינתי אין בדיון הזה אלמנט של דעות פוליטיות.

מאיר שני: אנחנו צריכים להבין שכושר הייצוא של מדינת ישראל הולך ונחלש מיום ליום, וכנראה שהוא ימשיך להיחלש בסיטואציה הנוכחית.

מאיר שני: לדעתי זה לא "זאב, זאב".

מאיר שני: אני יכול להביא לכם עשרות מכתבים מהסוג הזה, ועשרות עובדות.

מאיר שני: הכסף שיהיה לשיווק לא יפתור את הבעיה, אבל הוא יקל על המצב.

מאיר שני: הבעיה הזו קיימת.

מאיר שני: אפשר לומר שלא עושים דבר, ואפשר לסייע.

מאיר שני: היום אין ברירה אלא רק לנסוע ללקוחות.

מאיר שני: הלקוחות לא באים לכאן.

מאיר שני: זה לא אומר שאם תיסע אליהם, אז כבר קיבלת את ההזמנה.

מאיר שני: אבל, אם לא תיסע אליהם, בטוח שלא תקבל את ההזמנה, כי לא ייווצר אפילו המגע בין קונה פוטנציאלי ומוכר פוטנציאלי.

מאיר שני: כושר הייצור של כלכלת ישראל הולך ונחלש מיום ליום בגלל המצב הפוליטי.

מאיר שני: זה נתון שצריך להיות ערים לו וכל אחד יעשה איתו מה שהוא מבין, אבל עם העובדה הזו אי אפשר להתווכח.

מאיר שני: לא באים היום קניינים לישראל.

מאיר שני: אני רוצה להביא לכם דוגמא שהיא לא רק עניין של קניינות.

מאיר שני: בחברת ברק יש שלוש חברות שהן שותפות: דויטשה טלקום, פרנץ טלקום וספרינט בארצות הברית.

מאיר שני: ב-14 לחודש היה צריך להיות בורד בישראל, אבל הם אמרו: רבותיי, בואו ללונדון, אנחנו לא באים לישיבת בורד.

מאיר שני: אני רוצה להתייחס לנושא ה-buy back, רכש גומלין.

מאיר שני: להערכתנו, יש היום במדינת ישראל מאות מיליונים ופשוט לא אוכפים את הסכמי הרכש גומלין.

אברהם פורז: אני אבקש שאתם תעבירו לנו רשימה.

אברהם פורז: יש גוף שמטפל בעניין הזה.

אברהם פורז: הוא מוסדר בחוק ואם זה באמת לא נאכף אז צריך לאכוף.

נחום לנגנטל: אני הייתי חבר בדירקטוריון של הרשפ"ת ואני חושב שאין חריגה מהותית.

נחום לנגנטל: הבעיה היא לא ברשפ"ת.

יורי שטרן: יש המון פספוסים בדרך.

אברהם פורז: אני הזמנתי לפה את מר עמי סגל איש המכס כדי לשמוע מה קורה במכס מבחינת העיצומים.

אברהם פורז: הכל מתעכב בנמלים בגללכם, עובדי הנמל כבר נרגעו.

עמי סגל: אין ספק שהמצב גרוע.

עמי סגל: כמעט 75% מהמטענים גם ביצוא וגם ביבוא מתעכבים.

עמי סגל: הוועדה ממשיך בעיצומים, הוא לא נוקט בשביתה מוחלטת.

עמי סגל: אנחנו באוצר נצטרך להגיע לאיזשהי החלטה מה אנחנו עושים בצורה דרסטית נגד השביתה.

אמיר חייק: עמי, למה אין צווי ריתוק?

עמי סגל: כי הם בעיצומים.

עמי סגל: אני מציע שעוזי יסביר יותר טוב ממני את הנושא הזה.

עמי סגל: המצב הוא בהחלט לא טוב.

עמי סגל: יש בעיות גם עם יצואנים וגם עם יבואנים, קווי יצור, חומרי גלם, ממ"ן, יש לנו בעיות בנמלים.

עמי סגל: העסק נסתם.

אהרון עוזיאלי: לצערנו, אנחנו בתקופה של אי שקט תעשייתי וזה אומר שלעובדים מותר להתאסף ולשבות על סכסוכים כלכליים.

אהרון עוזיאלי: עובדי המכס הגישו רשימה ארוכה מאוד של תביעות.

אהרון עוזיאלי: הם דורשים מאות שדרוגים של תקנים, מאות תקני רכב, תוספת כונניות.

אהרון עוזיאלי: ממש כל דיכפין יתא וייקח.

אהרון עוזיאלי: זה מתבטא באחוזים ניכרים של תוספות שכר.

אברהם פורז: האם השביתה הזו היא חוקית?

אהרון עוזיאלי: השביתה היא חוקית.

אהרון עוזיאלי: היא באישור ההסתדרות ואין הסכם קיבוצי.

אהרון עוזיאלי: למרות הפניות שלנו, העובדים עומדים על זכותם לשבות, והם לא נענו לשום פנייה שלנו לחזור או בכל זאת לשחרר יותר חלקה את המטענים ואת הדברים המעוכבים.

אהרון עוזיאלי: נכון לרגע זה, ככל שאנחנו מתקרבים במשא ומתן אנחנו מקבלים קריאות האומרות: על קבוצת העובדים הזו כבר דיברנו, אבל יש לנו עוד כמה קבוצות עובדים ששכחנו.

אהרון עוזיאלי: מצד אחד, נציבות שירות המדינה פשוט התעלפו מגודל הדרישות והם אמרו שהם לא מוכנים לטפל בדבר הזה עד שהנציב אישית יחזור ארצה.

דוד שמחה: מה עם צווי ריתוק?

אהרון עוזיאלי: אני רוצה להודיע פה שאנחנו ישבנו איתם כמה לילות טובים והשקענו הרבה מאוד עבודה כדי לנסות ולהגיע להסכם, אבל הדרך לא צלחה.

אהרון עוזיאלי: אני בכלל לא בטוח שנוכל לקבל צווי ריתוק.

אהרון עוזיאלי: הם גם לא יפתרו את הבעיה.

אברהם פורז: מר סגל, אני רוצה שתסביר לי מה המכס עושה מול יצואן?

עמי סגל: יש מספר קריטריונים שנקבעו בזמנו ביצוא לנושא של בדיקות, לצורך שמירה של תקן.

אבנר פורטנוי: 95% מהסחורות לא נבדקות היום, 5% נבדקות.

אבנר פורטנוי: הנתון הזה צריך להיות ברור.

אבנר פורטנוי: היום, המצב התהפך בגלל העיצומים.

עמי סגל: יש מספר לא גדול של קריטריונים שנקבעו על ידי מדינת ישראל לבדיקה בתחום הייצוא, וזה כפי שהמכס בודק בייבוא.

עמי סגל: חלק מהקריטריונים הם פרטיים והם מוכתבים למכס על ידי משרד הביטחון, חלקם על ידי התמ"ס.

אברהם פורז: האם אתה מתכוון לזה שלא יהיה ייצוא של נשק?

עמי סגל: בהחלט, כל מיני רכיבים ביטחוניים.

עמי סגל: יש מרכיבים שמשרד הביטחון קובע שהוא לא רוצה שהם ייוצאו ממדינת ישראל.

יורי שטרן: האם אנשי משרד הביטחון יכולים לעשות את הבדיקה הזו במקום אנשי המכס?

עמי סגל: אין לי התנגדות, אם תצליח לשכנע אותם לעשות את זה.

אברהם פורז: מר סגל, אני מציע לכם כמאבק נגד העובדים לשחרר את כל היצוא מכל בדיקת מכס.

אברהם פורז: אני מציע ששר האוצר יוציא צו שכל סחורה לייצוא פטורה מכל בדיקה של מכס.

אברהם פורז: הרי אתם צריכים להתגונן מול עובדים שמשתוללים.

אברהם פורז: המצב הזה לא יכול להיות.

אברהם פורז: אני כבר לא מדבר על זה שמזמן היו צריכים להיות פה צווי ריתוק או השבתת מגן.

אברהם פורז: העובדים לא נפגעים, שכרם משולם במלואו כי הם עושים רק עיצומים.

אברהם פורז: זו שביתה חד-צדדית שבה רק צד אחד משיג.

אברהם פורז: ככה לא מנהלים מאבק של מעסיק מול עובדים.

אברהם פורז: אני מציע לכם שתודיעו היום שכל עוד העיצומים שלהם נמשכים אין יותר חובת מכס ביצוא.

עמי סגל: אם קראו לי לפה כדי לקבל את ההערה הזו, אז קיבלתי אותה.

עמי סגל: אני מוכן ללכת ולהעביר אותה הלאה.

עמי סגל: בתחילת דבריי אמרתי שאנחנו מתכוונים היום או מחר, בעקבות החרפה של העיצומים, לנקוט בפעולות יותר דרסטיות.

עמי סגל: יכול להיות שתהיה החלטה בהנהלת האוצר לשחרר ממחר בבוקר את כל הייצוא.

עמי סגל: אמרתי ואנחנו עומדים לעשות את זה.

עמי סגל: אנחנו לא נוקטים צד לטובת העובדים בעיצומים הנוכחיים.

עמי סגל: מעבר לזה, יש להם בפועל יכולת שליטה כרגע בשטח בכל השינוע של הסחורות, אם זה בנמלים ואם זה בשדה התעופה.

נחום לנגנטל: אל תנתקו בין היבוא והייצוא.

נחום לנגנטל: אם תלך נגדם בייצוא הם עוד יותר יקשו עליך ביבוא.

נחום לנגנטל: יש להם את הכוחות שלהם.

נחום לנגנטל: אני מציע שגם ביבוא יהיה פטור ממכס בתקופה הקרובה.

נחום לנגנטל: לך באומץ.

נחום לנגנטל: זה עוד יותר רווח למשק הישראלי.

נחום לנגנטל: הבעיה היא שישראל נוקטת בשיטה לפיה היא לא ממש נגד העובדים, היא בסוף נכנעת להם והיא משאירה את הכוח בידי העובדים לסכסוך הבא.

עמי סגל: הבעיה שהעלה חבר הכנסת לנגנטל היא בדיוק הבעיה שעליה אנחנו צריכים לתת תשובה.

עמי סגל: אם אנחנו נעשה צעד דרסטי בתחום היצוא, הם יעשו צעד דרסטי בתחום היבוא ושם השיטה שלהם היא הרבה יותר הרבה יותר גדולה והיכולת שלנו לפעול היא מאוד קטנה.

עמי סגל: היא כמעט בלתי אפשרית, לכן צריך ללכת בין הטיפות.

מיכאל קליינר: אני רוצה להבין, האם התמונה שמוצגת כאן לוועדת הכלכלה במשפט המסיים של "להלך בין הטיפות" היא שהאופציה הריאלית היחידה שיש למדינת ישראל היא להיכנע לעובדים?

עמי סגל: לא, בהחלט לא.

עמי סגל: אני לא אמרתי את זה.

נחמה רונן: מר סגל, אתה מציב פה דילמה לפיה אם משחררים את היצוא יכולות להיות השלכות על היבוא.

נחמה רונן: אבל מה יקרה למדינת ישראל כמדינה אם היא תקבל החלטה שגם היבוא במשך שבוע יהיה פטור?

נחמה רונן: מה מדינת ישראל תפסיד אם במשך שבוע, שבועיים, שלושה שבועות, לא יהיה מכס?

נחמה רונן: האם זה מה שיגרום להתמוטטות המוחלטת של מדינת ישראל?

עמי סגל: ההחלטה היא לא שלי, היא של ממשלה.

עמי סגל: היא בהחלט מקובלת.

נחום לנגנטל: כאיש אופוזיציה בממשלה שמכהנת היום לי יש תקווה שקשורה בדיוק לסוגיות שאנחנו דנים בהן כרגע.

נחום לנגנטל: יש ממשלה רחבה בישראל וגם האופוזיציה מבינה את חומרת העניין הזה, והיא מתמודדת באומץ מול הבעיות האמיתיות בעניין הזה והיא צריכה אחת ולתמיד לפתור אותן.

נחום לנגנטל: אני אומר את זה כלפי הסכסוך של עובדי הנמלים ואני אומר זאת כלפי שביתת המכס.

נחום לנגנטל: לאחר שחיכינו מספיק זמן, עשרה ימים הם פרק זמן מספיק, הייתה צריכה להיות פה החלטה דרסטית ולא צריך לחכות עשרים יום עד שמישהו יחזור מחוץ לארץ.

נחום לנגנטל: עכשיו צריך לשבת בטרנס מוחות ולהחליט מה חשוב לחברה לטווח הקצר ולטווח הארוך.

נחום לנגנטל: בטווח הקצר הכי חשוב למדינת ישראל כרגע זה להראות שהיא מסוגלת לנהל משק כלכלי.

נחום לנגנטל: זה אומר שאם עובדים עושים את מה שכרגע הם עושים, יש תשובה.

נחום לנגנטל: יש בעל הבית למדינה הזו כפי שלכל חברה יש בעל בית.

נחום לנגנטל: הרגע אנחנו דנים ביצוא ואני רוצה לומר לכם לוותר על הכסף ביבוא.

נחום לנגנטל: יש הצהרה של היצואן, אבל גם אם הכסף הלך לאיבוד, תעשו תמיד את החשבון של המשק הישראלי של רווח והפסד.

נחום לנגנטל: המשק מפסיד פה כסף בטווח הקצר, אבל צריך לראות מהן ההשלכות לטווח הארוך.

נחום לנגנטל: לפני ארבע שנים היו שביתות על תחילת הרעיון לפיתוח תכנון של נמל פרטי בנמל אשדוד על רציף אחד.

נחום לנגנטל: על זה כבר שבתו אז כעשרים ימים ובסופו של דבר הממשלה נשברה.

נחום לנגנטל: כלומר, גם שבתו עשרים ימים וכולם סבלו, ובסוף נשברו.

נחום לנגנטל: אחר כך המשיכו הלאה.

נחום לנגנטל: עכשיו יש לנו מצב דומה.

נחום לנגנטל: הייתה יציאה למכרזים של נמל העבודה ואז שוב הייתה שביתה כעשרה ימים ובסוף הממשלה נשברה.

נחום לנגנטל: אתם צריכים להחליט, ועכשיו ההחלטה היא בידכם, שאתם רואים את ההשלכות של העניין הזה לטווח הרחוק ושאתם לא נשברים.

נחום לנגנטל: אני מכיר את נושא הבדיקות הביטחוניות של היבוא.

נחום לנגנטל: אני גם מכיר את הבדיקות שלכם לגבי בטיחות של רכבים.

נחום לנגנטל: משרד התחבורה יכול לעשות את זה, משרד הביטחון גם יכול לעשות את זה וגם המשרד לביטחון הפנים יכול לעשות את זה, אבל השאלה היא האם אתם הולכים על זה באומץ.

נחום לנגנטל: אני אומר לכם דבר אחד, לכו גם בעומק במובן של הטווחים יותר רחוקים.

נחום לנגנטל: בסופו של דבר אנחנו "אוכלים אותה" כל הזמן.

נחום לנגנטל: אנחנו גם משלמים על כך ואנחנו גם נמצאים במצב שבו היינו לפני ארבעים שנה מבחינת ניהול המשק.

נחום לנגנטל: לכן, אני מציע לכם לוותר גם על הייצוא, גם על הייבוא במכס.

נחום לנגנטל: אותו הדבר גם עם העובדים.

נחום לנגנטל: אנחנו נמצאים עכשיו בממשלת אחדות לאומית ושווה אחת ולתמיד לפתור את הבעיה הזו.

יורי שטרן: היה פיגוע בעיר ניו-יורק ואנחנו יכולים לקחת דוגמא מהגדולים מאיתנו.

יורי שטרן: מדינת ישראל אפרופו ספגה כמעט פי שניים קורבנות מהקורבנות האמריקאים בבנייני התאומים.

יורי שטרן: אם כן, היה שם פיגוע שזעזע קצת את הכלכלה האמריקאית.

אברהם פורז: אי אפשר לומר "קצת".

יורי שטרן: אי אפשר להשוות את זה לזעזוע שאנחנו עוברים בשנה הזו.

יורי שטרן: מייד הבנק המרכזי הוריד את הריבית, מייד הוחלט על הורדת מסים.

יורי שטרן: הם נקטו מייד בשורה של צעדי חירום במטרה להקל על המשק, ובמטרה למסור מסר של הקלות.

יורי שטרן: לעומת זאת, אנחנו מצטמצמים.

יורי שטרן: אנחנו עושים צעדים כך שהמצב שהוא רע ממילא יורע עוד יותר.

יורי שטרן: משרד האוצר מקריב את כל אותם מיליארדים שיכולים לצוץ בהשקעה בחיפוש אחרי חיסכון בגרוש.

יורי שטרן: מצב הייצוא שתואר פה הוא לא מספיק שחור.

יורי שטרן: הוא הרבה יותר גרוע והפרספקטיבה היא קטסטרופלית.

יורי שטרן: המכשירים לתגבור הייצוא הם כבר קיימים.

יורי שטרן: כאשר אמיר היה במכון הייצוא, בין הדברים האחרים הוא גם יצר קרן שיווק ליצואנים קטנים ותוכנית סיוע ליצואנים קטנים כך שגם המפעלון בחולון ידע איך לייצא ויהיו לו הכלים לכך.

יורי שטרן: החולשה התמידית של המשק שלנו היא חולשת השיווק.

יורי שטרן: מדינת ישראל מרוחקת גיאוגרפית מהשווקים שלה והיא גם מדינה של עסקים קטנים.

יורי שטרן: גם החברות הענקיות שלנו הן חברות קטנות במובן הבינלאומי.

יורי שטרן: לכן, מערך השיווק מחייב הרבה מאוד השקעה והרבה מאוד כוח אדם נוסף.

יורי שטרן: במפעלים אצלנו יש בקושי מנהל ויש לו סגן שבקושי מטפל בכוח האדם וגם בשיווק ובעוד אלף ואחת דברים בעת ובעונה אחת.

יורי שטרן: כמה פעמים הוא יכול להישלח לתערוכה בחו"ל.

יורי שטרן: לכן, יצרנו כלים מועטים יחסית לסיוע בתחום הזה, בין היתר גם על ידי השתתפות בביצוע של תוכניות השיווק של היצואנים.

יורי שטרן: הדברים האלה הם בדוקים, יש קריטריונים.

יורי שטרן: אנחנו היום חייבים להגדיל את האמצעים האלה ואנחנו שמענו כאן פירוט למה יש להגדיל אותם וזוהי חובה.

יורי שטרן: הנושא השני אליו אני רוצה להתייחס הוא נושא השביתות.

יורי שטרן: ממשלת האחדות הלאומית שכיהנה בשנות השמונים ידעה לצאת מהמשבר היותר עמוק שהיה אז, על ידי כך שהיא יצרה עסקת חבילה בין ההסתדרות המעסיקים לבין הממשלה.

יורי שטרן: כתוצאה מכך, העובדים הסכימו לאי הצמדה של השכר וזה דבר שהוא הרבה יותר דרמטי מאי היענות לדרישות המוגזמות היום.

יורי שטרן: לכן אני חושב שהשאיפה צריכה להיות לזה.

יורי שטרן: אני לא יודע עד כמה עמיר פרץ יסכים ללכת לכיוון הזה.

יורי שטרן: מכל מקום, זהו דבר שהוא מחויב המציאות .

יורי שטרן: הוועדה יכולה היום לפנות מייד אל שר האוצר.

יורי שטרן: אדוני יושב ראש הוועדה, כיושב ראש הוועדה אתה יכול לדבר איתו על ההמלצות שלנו, אבל מעבר לזה, חייבים באמת להגיע לעסקת חבילה.

יורי שטרן: אני הייתי נותן גיבוי מלא להרחבת מערכת התמיכה בייצוא, גם במסגרת קרן השיווק, גם במסגרת מכון הייצוא ודברים נוספים שקיימים כבר, לא צריך להמציא אותם.

יורי שטרן: אנחנו יכולים לנסות להעביר את זה גם בוועדת הכספים.

מיכאל קליינר: בהכירי את יושב ראש הוועדה אני בטוח שמטרת הדיון היא לנסות לראות איך אנחנו מסייעים לכם.

מיכאל קליינר: לא באנו הנה רק להיאנח על המצב, אלא לנסות לראות כיצד אנחנו מקדמים את הנושא.

מיכאל קליינר: אני חושב שעניין הביטוח צריך להיפתר ואנחנו יכולים לעזור בתחום הזה ואולי כאן צריכה להיות, אדוני היושב ראש, החלטה או פנייה פורמלית של הוועדה.

מיכאל קליינר: בעיית המקרו שלנו בתחום השכר במשק הציבורי היא שהשכר במשק הציבורי בתקופה הקשה הזו עולה.

מיכאל קליינר: כלומר, במקום שהממשלה תקטן, הממשלה גדלה והיא על הכתפיים שלכם.

מיכאל קליינר: הבעיה הכי גדולה של כל המשק היצרני היא גודל הממשלה, הקצאת המשאבים, כמות המשאבים.

מיכאל קליינר: יכול להיות שזו צריכה להיות החוליה שבה אפשר לנצח, כי אין ספק שעובדי המכס לא היו הראשונים שביקשו לשפר את תנאיהם.

מיכאל קליינר: הם מסתכלים קדימה, אחורה, שמאלה וימינה וגם הם רוצים שיפור בתנאיהם.

מיכאל קליינר: מר סגל, אני חושב שהדיון אן כבר נתן לך תחמושת ואני מקווה שתדע לנצל אותה, מכיוון שברגע שעובדים במשק הציבורי מעריכה שמולה עומדת ממשלה נחושה וממשלה שמסוגלת לפעול אז מגיעים להסכם.

מיכאל קליינר: הרי אין הכוונה לשבור או להתגבר על קבוצת עובדים, אלא ההנחה היא שמרגע שיבינו שיש נחישות פעולה אז הם יהיו יותר רציונלים ויותר הגיוניים, וציבור העובדים ירסן הנהגה מיליטנטית שרוצה להגיע להישגים.

מיכאל קליינר: מה שקורה בכל העולם נכון גם אצלנו.

מיכאל קליינר: אני מבין שהיום דנו רק בחלק מההצעות שהיו יכולות להיות לכם לשיפור המצב.

מיכאל קליינר: אדוני היושב ראש, אני לא מאמין שנסיים היום את הדיון הזה.

מיכאל קליינר: הנושא ראוי לדיון נוסף.

מיכאל קליינר: אני חושב שאנחנו צריכים לפעול בתחומים שאנחנו שמענו עליהם כאן.

מיכאל קליינר: אני בכל זאת חייב להעיר הערה אחת ואני רוצה שהיא תירשם בפרוטוקול.

מיכאל קליינר: אני הסכמתי מאוד עם הניתוח, למעט נקודה אחת.

מיכאל קליינר: יש פער הריבית ביננו לבין ארצות הברית ואירופה, ויכול להיות שאם היינו מצליחים לכפות על בנק ישראל לצמצם אותו אז היינו מקבלים הקלה מסוימת, אבל לדעתי בסופו של דבר היה נפתח כדור שלג שהיה פוגע בנו הרבה יותר.

מיכאל קליינר: כדור שלג של אינפלציה, של פיחותים, של היעדר יציבות וירידת הרייטינג של מדינת ישראל.

מיכאל קליינר: לדעתי זהו משחק מאוד עדין ואני חושב שהשמירה של בנק ישראל על האיזון העדין הזה מנעה סכנות גדולות ואחת ההשלכות של זה היא שלא רק בארץ הייתם צריכים לשלם ריבית גבוהה, אלא זה היה גם מקשה עליכם לגייס הלוואות בחוץ לארץ.

שרגא ברוש: כשאתם חברי הוועדה תבואו אל האוצר אתם תקבלו תשובה כגון: מה אתם מבלבלים את המוח, הרי פטור של היבוא ממכס יעלה כך וכך מיליארדים או מיליונים.

שרגא ברוש: אני מציע כך, הרי ישנם עמילי המכס.

שרגא ברוש: עמילי מכס הם לא אנשים מהרחוב.

שרגא ברוש: מדובר באנשים שנבחרו על ידי המדינה והם קיבלו רישיונות.

שרגא ברוש: כל היבואנים ישאירו צ'קים אצל עמילי המכס וכאשר השביתה תסתיים הצ'קים האלה יועברו לאוצר.

שרגא ברוש: עמיל מכס עושה בין כה וכה את החשבון והוא יודע להגיד בדיוק כמה זה עולה.

שרגא ברוש: אם תהיינה אחר כך סטיות הן תושלמנה.

שרגא ברוש: בסך הכל, הכסף לאוצר לא הולך לאיבוד.

שרגא ברוש: חבר הכנסת קליינר, אתה צודק בדבריך לגבי הריבית.

שרגא ברוש: יכול להיות שכשאתה מוריד את הריבית אתה מעודד אינפלציה וכך הלאה.

שרגא ברוש: אבל מצד שני, אי אפשר לומר שהאינפלציה היא חזות הכל.

שרגא ברוש: אפשר לשמור על אינפלציה נמוכה ומצד שני, להרוג את כולם.

שרגא ברוש: אנחנו כרגע מתעסקים במעל ל-200 אלף מובטלים, ובמשק שלא זז קדימה ויכול להיות שהורדה של אחוז, אחוז וחצי של הריבית כדי לתת לדולר לגדול ולשפר את רווחיות הייצוא ועל ידי זה לאפשר להתחרות בשווקים, יכולה לעזור.

שרגא ברוש: יש בעיות שאנחנו לא משפיעים עליהם.

שרגא ברוש: אנחנו תקועים פה, המצב הביטחוני הוא נתון.

שרגא ברוש: אנחנו צריכים לעשות במקומות בהן ניתן להשפיע.

שרגא ברוש: אני מבקש שמר דודי ארצי מנכ"ל בדק וסמנכ"ל התעשייה אווירית ידבר עכשיו.

דוד ארצי: אני לא רוצה לדבר כל כך על החברה שבה אני נמצא, אלא כיושב ראש מטה כחול-לבן במדינת ישראל.

דוד ארצי: אני מרגיש מאוד מאוד את המצוקה של כל התעשייה בארץ.

דוד ארצי: אני חושב שאנחנו מתעלמים מכך שהעולם מבחינת הסחר העולמים השתנה מאז ה-11 בספטמבר.

דוד ארצי: המדינה היחידה שלא מגיבה במהירות לשינוי בסחר העולמי היא מדינת ישראל.

דוד ארצי: השוק האמריקאי הוא אחד מהשווקים הגדולים לייצוא הישראלי, ואם השוק האמריקאי נפגע אז יש שווקים אחרים שמתעוררים היום ובהם צריכים להשקיע מאמצים.

דוד ארצי: השוק הסיני נמצא בצמיחה גדולה ובו צריך להשקיע.

דוד ארצי: בשביל זה צריך תוספת של עוד שבעים מיליון לקרן השיווק.

דוד ארצי: כל הלקוחות של כל היצואנים הקטנים באים בבקשה לקבלת אשראי משום שהם נמצאים במצוקה.

דוד ארצי: אתם קוראים כל יום על חברות תעופה שמתמוטטות ועל בתי מלון.

דוד ארצי: רשתות גדולות ומפוארות בארצות הברית נכנסו לקשיים.

דוד ארצי: כולם רוצים לקבל אשראי של תשעים יום, של מאה ועשרים יום ואת זה אפשר לעשות באמצעות הבסס"ח שהוא מכשיר ממשלתי חשוב.

דוד ארצי: את זה עשה נשיא ארצות הברית בשעה שהוא ראה שחברות התעופה האמריקאיות ספגו מכה.

דוד ארצי: הוא אמר שהוא נותן לחברות האלה מענק ישירות והוא גם מבקש מהבנקים לתת לחברות האלה אשראי לתקופת משבר, כאשר הוא מגן על האשראי הזה בערבות ממשלת ארצות הברית.

דוד ארצי: זה לא עולה לשר האוצר אגורה אחת.

דוד ארצי: בסך הכל מעמידים ערבות יותר רחבה.

דוד ארצי: 75% מהיצואנים נכנסו עכשיו למצוקה של מתן אשראי ללקוחות.

דוד ארצי: אם המדינה תערוב למיליארד וחצי דולר ערבויות דרך מערכת הבנקאות, יכולים להיווצר מאה אלף מקומות עבודה.

דוד ארצי: על זה אני מדבר.

דוד ארצי: אלו ההיקפים וזה מה שיכול למנוע חלק מהירידה הדרסטית עליה דיבר מר שרגא ברוש קודם.

דוד ארצי: תודה רבה.

יוסף דלומי: צריך לשפוט את נושא ביטוח סיכוני סחר חוץ צריך בקונטקסט של מדינות שהן מקבילות לנו.

יוסף דלומי: כל העולם מדבר ומטיף על סחר חופשי, אבל שזה לא יהיה בבית ספריהם של אלה שמטיפים לכך.

יוסף דלומי: אנחנו אומרים: תן לשוק לעבוד, אבל בתנאים זהים.

יוסף דלומי: אני מציע לבדוק מהו ביטוח סיכוני הסחר חוץ שנותנות מדינות קטנות כמו: הולנד, דנמרק, לוקסמבורג.

יוסף דלומי: חברת מרחב מבצעת בעולם פרוייקטים גדולים מאוד.

יוסף דלומי: אנחנו מקבלים חלק גדול מהביטוחים מארצות אחרות שכופות עלינו את המוצרים שלהם.

יוסף דלומי: לדוגמא, אנחנו ביצענו פרוייקט בוונצואלה, והיינו צריכים לקנות מערכות השקיה וטפטוף באנגליה, כי ביטוח סיכוני סחר חוץ האנגלי נתן ביטוח לפרוייקט הזה בוונצואלה.

יוסף דלומי: תאמינו לי שאני יכול לתת לכם אין ספור דוגמאות כאלה.

יוסף דלומי: צריך לשווק מוצרים ישראלים דרך ביטוח סיכונים, אם זה בפרוייקטים ואם זה בסחורות, בעלות הכי נמוכה שיכולה להיות למדינה, והיא תבוא לפירעון, אם תבוא, כאשר יש קטסטרופה.

יוסף דלומי: אם יש קטסטרופה אז צריך להתגונן בפניה.

יוסף דלומי: אנחנו מבקשים לקבל את האמצעים לשיווק תוצרת ישראל באמצעות ביטוח סיכוני סחר.

עמירם שור: בשנת אלפיים התפארה מדינת ישראל שיש לה ארבעת אלפים או חמשת אלפים סטרט-אפים.

עמירם שור: מה שעשה את שנת אלפיים לשנה הטובה ביותר במדינת ישראל הייתה הטכנולוגיה.

עמירם שור: כאשר אתה פותח היום עיתון אתה קורא על עשרות סטרט-אפים שנסגרים וגם חברות יותר מבוססות שעוסקות בטכנולוגיה נסגרות.

עמירם שור: את מי זה מעניין היום במדינת ישראל?

עמירם שור: מדינת ישראל השקיעה בזה הון עתק וצריך לברך על כל התוכניות שהממשלה הזו עשתה.

עמירם שור: היא עשתה את "יוזמה" שהביאה את ונטצ'ר קפיטל.

עמירם שור: היא חוקקה את חוק המדען שהביא את המו"פ.

עמירם שור: השקענו מיליארדים והבאנו מיליארדים, והיום הכל מתמוטט.

עמירם שור: אדוני היושב ראש, אתה שאלת למה צריך להזרים עוד כסף לקרן הון שיווק?

עמירם שור: בכסף הזה אפשר ללכת לסטרט-אפים שיש להם עדיין תוחלת חיים וטכנולוגיה שאפשר להתפאר בה בכל העולם ולעזור להם לצאת החוצה.

עמירם שור: סכום של מאה מיליון לקרן הוא גם לא סכום מספיק, אבל המאה מיליון האלה יביאו לך מיליארדים ויעלו אותנו חזרה למפה.

עמירם שור: הכל לא מעניין את אף אחד שהכל הולך לעזאזל.

עמירם שור: אדוני היושב ראש, אני רוצה להעלות נושא נוסף ויכול להיות שאתה תחשוב שזה נושא שלא שייך לוועדה הזו, אבל אני חייב להעלות אותו כאן.

עמירם שור: התעשייה שלנו פתאום נכללה אוטומטית בחוק עובדי קבלן, משום שתעשיית התוכנה מפתחת היום מערכות אצל הלקוחות שלה.

אברהם פורז: אני הצבעתי נגד החוק הזה.

מיכאל קליינר: גם אני.

עמירם שור: זה לא עוזר לי משום שהוא קיים.

עמירם שור: אין לי שום דבר נגד החוק, יש לי רק בעיה אחת.

עמירם שור: מחוסר הבנה של התעשייה שלנו, רוצים הרגע להכליל בתוך העניין הזה מקצוענים שהם ברמת השכר הכי גבוה במדינת ישראל.

אברהם פורז: כלומר, אתה אומר שאם אתה שולח מישהו למקום עבודה אז אוטומטית חוק עובדי הקבלן חל עליו?

עמירם שור: כן.

אברהם פורז: זו לא הייתה הכוונה אפילו לא של עמיר פרץ.

עמירם שור: אבל זה קיים.

אברהם פורז: איפה הייתם כל הזמן?

עמירם שור: היינו אצל כולם.

עמירם שור: היינו בוועדת העבודה והרווחה בראשות חבר הכנסת דוד טל.

אברהם פורז: אני מציע שהיועץ המשפטי שלכם יעביר לי באופן אישי נוסח של תיקון לחוק עובדי קבלן שאמור לפתור את הבעיה של האנשים האלה בתחום הטכנולוגיה.

אברהם פורז: אני מבטיח לך טיפול מהיר ואולי גם אפקטיבי.

עמירם שור: תודה רבה.

אילן סמואל: אני רוצה להתייחס לנושא הביטוח ולקרן השיווק.

אילן סמואל: אני מייצג שני ענפים ש-99,9% מהמוצרים שלהם הולכים לייצוא.

אילן סמואל: 90% מהיצוא שלנו ניזון משיווק ומתערוכות בינלאומיות.

אילן סמואל: אני רוצה שהענף שלנו, ענף התכשיטים והיהלומים יקבל תרומה של חצי מיליון דולר לתערוכות יזומות מיוחדות רק לישראל.

אברהם פורז: האם מישהו יבוא אם תעשה תערוכה כזו?

אילן סמואל: בוודאי.

אילן סמואל: לפני ארבע שנים זה כבר נעשה בהצלחה גדולה מאוד באינדונזיה, בפיליפינים.

אילן סמואל: היצוא עלה לשם בעשרות מיליונים דולרים בשנה שלמה.

אילן סמואל: לצערי, המשבר בדרום מזרח אסיה תפס אותנו בדיוק בסיום אותה שנה.

אילן סמואל: אבל, במשך עשרה חודשים הייתה לנו חגיגה.

אילן סמואל: אני בסך הכל מבקש חצי מיליון דולר מקרן השיווק.

אילן סמואל: זה יאפשר לנו לעשות חמש יציאות לחמש מדינות.

אילן סמואל: אנחנו נזמין בין מאתיים לאלף יצרני תכשיטים הגדולים ביותר.

אילן סמואל: כמעט כולם באים וההצלחה היא מיידית.

אילן סמואל: יש הזמנות או פניות מיידיות.

אילן סמואל: אני פניתי לאמיר חייק ולמנכ"ל המכון והם אמרו שהם ישתדלו לעזור, אבל אין להם כסף.

אילן סמואל: חצי מיליון זה הרבה כסף, אבל אני אומר לכם שזה יביא לעליה של הייצוא בשנת 2002 בעשרות מיליונים.

אילן סמואל: אני רוצה להתייחס עכשיו לנושא הביטוח.

אילן סמואל: אנחנו ניזונים מאלפי קניינים שבאים כל שנה לארץ.

אילן סמואל: אני אולי יכול לספור על שתי ידיים כמה קניינים שבאים לקנות תכשיטים או יהלומים נמצאים עכשיו בארץ בתקופה לפני חג המולד.

אילן סמואל: הם לא באים.

אילן סמואל: הם אומרים: תנו לנו ערבות מדינה, ביטוח חיים של המדינה שיבטיחו שחייהם של העובדים שלנו לא נמצאים בסכנה.

אילן סמואל: אין לי ביטוח כזה.

אברהם פורז: חוק נפגעי פעולות איבה חלה עליהם.

אילן סמואל: אני ביקשתי לקבל זאת בכתב, אבל אף אחד לא יכול להוציא נייר שעליו כתוב שהמדינה ערבה לחייו של קניין שמגיע לארץ.

אילן סמואל: דבר שקיים היום.

אברהם פורז: עורך הדין שלך יכול לכתוב לך מכתב שלפי חוק נפגעי פעולות איבה חל גם על תייר שמגיע לישראל ונפגע בפעולת איבה.

אילן סמואל: למה שהמדינה לא תיתן מכתב כזה?

אברהם פורז: תמיד אפשר לומר שהמדינה תעשה את זה.

אברהם פורז: בעיקרון, אפשר להסתייע גם בחוות דעת משפטית ולהראות אותה לקניינים ולומר להם שהם מכוסים בחוק.

אילן סמואל: אני צריך מכתב מהמדינה, כי אם חס וחלילה קניין אחד ייפגע אז אף אחד לא יבוא.

אברהם פורז: תייר שנפגע פה מבוטח.

אילן סמואל: אני רוצה להתייחס לשביתה במכס לגבי יצוא תכשיטים.

אילן סמואל: בכיר מאוד בענף אמר לי: אין בעיה אתה יכול לקחת את התכשיטים בתיק היד ולנסוע.

אילן סמואל: אני ביקשתי ממנו לתת את זה בכתב, אבל הוא אמר לי: זהו החוק, אתה לא צריך לעבור מכס.

אילן סמואל: אבל מה אני אעשה אם פקיד מכס יאמר לי שבדרך זו אני מבריח תכשיטים?

אברהם פורז: אני מציע שתתייעץ עם עורך דין.

אילן סמואל: התייעצתי והוא אמר: תשיג את זה בכתב.

אילן סמואל: אדוני היושב ראש, אני לא מדבר עליי באופן אישי.

אילן סמואל: יום יום פונים אליי עשרות תכשיטנים ויהלומנים ואומרים לי שהם תקועים לפני חג המולד.

אילן סמואל: אני רוצה לקבל מכתב לפיו אני יכול לצאת היום בקריאה לתכשיטנים וליהלומנים לצאת החוצה עם הסחורה שלהם ולהיות בלדרים עצמאיים.

אברהם פורז: תודה רבה לך.

אברהם פורז: חבר הכנסת מוסי רז, בבקשה.

מוסי רז: בהקשר הביטוחי, בוודאי שהמדינה צריכה לעשות כל מה שנעשה במדינות אחרות לאחר ה-11 בספטמבר.

מוסי רז: זה המינימום שהמדינה חייבת לתת.

מוסי רז: אבל בהחלט יש מקום ששר האוצר או ששר המשפטים יתנו איזשהי הבהרה כזו כתובה שאולי אפילו תתפרסם במודעה בעיתון הג'רוסלם פוסט באנגלית.

מוסי רז: אני לא זוכר שהייתה פה פעם משלחת כלשהי שהסכמתי לכל דרישה שלה מהתחלה ועד הסוף.

מוסי רז: קצת היה חבל לי שהתגלגלנו יותר מידיי לנושא המכס.

מוסי רז: אבל, אדוני היושב ראש, אני הסכמתי עם ההצעות שאתה הצעת.

מוסי רז: אני חושב שהבעיה ביצוא היא הרבה יותר עמוקה מהעניין של המכס שברור שהוא יכול להחריף אותה.

מוסי רז: סך הכל יש לנו ירידה ביצוא מזה תשעה חודשים, עוד לפני שהתחילו העיצומים במכס ולפני שאירע מה שאירע ב-11 בספטמבר.

מוסי רז: יכול להיות שיש לנו כאן בעיה שהיא מורכבת מכמה גורמים, גם המצב הביטחוני בארץ, גם הבעיה הבינלאומית, המיתון הבינלאומי, ואולי עוד כמה דברים נוספים וקודם עמדו כאן על נושא השכר.

מוסי רז: אני חושב שאולי היה ראוי שכל חברי ועדת הכלכלה יגישו הסתייגות לתקציב המדינה להגדיל את קרן השיווק באותם שבעים מיליון דולר גם במחיר פריצה תקציבית.

מוסי רז: זהו סכום לא קטן, אבל גם לא גדול.

מוסי רז: אני חושב שהמשק הישראלי יכול להפיק ממנו יותר רווח מאשר הפסד.

מוסי רז: לי יש הצעות היכן יש לקצץ הרבה יותר מזה כידוע, אבל להצעות שלי גם לא מקשיבים כידוע.

מוסי רז: אני חושב שכן אפשר להחתים חברי כנסת על ההצעה הזו.

מוסי רז: אולי לא נחתים את כל חברי ועדת הכלכלה, אבל יהיה אפשר להחתים את כל חברי האופוזיציה של ועדת הכלכלה שהם רבים.

מוסי רז: נושא השכר.

מוסי רז: אני חושב שצריך לשים לב לנתונים של חודש אוקטובר שהם נתונים ייחודיים ולדעתי הם מראים גם על מגמה, כי המיתון הזה הוא שונה ממיתונים אחרים שהכרנו.

מוסי רז: בדרך כאשר יש מיתון יש עלייה בשכר הממוצע, כי קודם כל מקצצים מהמסכנים ביותר.

מוסי רז: אני לא בטוח שזה מה שמאפיין את המיתון הזה.

מוסי רז: המיתון הזה מאופיין בפיטורים המוניים בהיי-טק.

מוסי רז: לפי הערכות, יש לנו כבר 12 אלף מובטלים בהיי-טק.

מוסי רז: אני מעריך שהשכר שלהם היה אולי כפול מהשכר הממוצע ואולי גם יותר מזה ולכן אין להתפלא על הנתונים של חודש אוקטובר של ירידה של 1.8% בשכר הממוצע.

מוסי רז: אני נוטה להאמין שזה מה שמאפיין את החודשים הבאים ולא הנתונים של החצי הראשונה של עלייה של 4,6%.

מוסי רז: אני חושב שצריך לשים לב למשבר הבינלאומי הזה.

מוסי רז: גם אירופה וגם ארצות הברית במשבר, ותהיה בעיה לייצא אליהם כי גם אצלם, בעיקר בארצות הברית, יש כרגע גל פטריוטי של קניית תוצרת מקומית וגם אצלם יש ירידה בקנייה ובכוח הקנייה.

מוסי רז: צריך לשים לב לעובדה, שלא תפצה על הצרה הזו, אבל בכל זאת צריך לשים לב אליה שבשתי המדינות הגדולות בעולם סין והודו יש צמיחה אדירה, יותר אפילו מהצמיחה שהייתה במשק הישראלי בשנת אלפיים.

מוסי רז: אם אנחנו ניתן את השבעים מיליון דולר האלה אז צריכים להשקיע חלק ניכר מזה בארצות האלה גם מתוך השקעה לעתיד רחוק מאוד, כי ברור שהיום היצוא לסין ולהודו הוא זניח לחלוטין לעומת היבוא.

מוסי רז: זה גם טוב למשק הישראלי להיות חשוף לשני גושי מטבע נוספים.

מוסי רז: היום הוא חשוף רק ליורו ולדולר, ואם קורה משהו עם המטבעות האלה אז זה משפיע עלינו באופן מאוד חריף.

מוסי רז: יש לנו גם יתרון יחסי.

מוסי רז: אנחנו יותר קרובים מאירופה ואמריקה לסין ולהודו.

מוסי רז: היצוא מישראל לגרמניה אינו דומה ליצוא מצרפת לגרמניה, החסרון הזה יכול להיהפך כאן ליתרון משמעותי, ואני חושב שמאוד כדאי שננסה לבנות עליו.

מוסי רז: כל הטיעונים כאן לגבי הריבית מוכרים וידועים.

מוסי רז: אני לא חושב שלחינם הבנקים המרכזים גם באירופה וגם באמריקה הפחיתו את הריבית בצורה דרסטית.

מוסי רז: כולם ידועים שזה עלול לעורר גם אינפלציה מסוימת.

מוסי רז: האינפלציה בארצות הברית ובאירופה היא יותר גבוהה מאשר בארץ, האבטלה שם היא יותר נמוכה אבל למרות זאת הם הלכו למהלכים כאלה של הורדה דרסטית בריבית.

מוסי רז: בארצות הברית היום הריבית היא שלילית.

מוסי רז: אני לא אומר שאפשר וצריך להוריד את הריבית ב-2%, אבל ודאי שצריך להוריד אותה.

אברהם פורז: תודה רבה.

אברהם פורז: אדוני מנכ"ל משרד התמ"ס, בבקשה.

אמיר חייק: אדוני יושב ראש, אני מאוד שמח על הדיון הזה.

אמיר חייק: אני לא אוהב את הכותרת של המצגת האומרת: שנת 2000- שנה אבודה ליצוא הישראלי.

אמיר חייק: אני חושב שהגיע הזמן להיות יותר שקטים בהצהרות שלנו ולעשות יותר ולא לדבר.

אמיר חייק: כלכלה היא לא מדע מדויק.

אמיר חייק: זה קשור גם לנבואות שמגשימות את עצמן.

אמיר חייק: אני חושב שאם נשקיט קצת את הקולות הרמים שבאים ומפחידים ויוצרים אווירה פחות טובה, נעשה רק טוב לעסק הזה.

אמיר חייק: אני שמח שעלה פה נושא קרן השיווק.

אמיר חייק: כידוע לך, אדוני היושב ראש, כאשר אנחנו נכנסנו למשרד הצגנו תוכנית עבודה של המשרד ואחד הפרקים שלה היה שיווק והגדלת השיווק לחו"ל.

אמיר חייק: ברוב עוונותיי הייתי במכון הייצוא שש שנים וחודשיים כמנכ"ל ואני מכיר מעט את הנושא.

אמיר חייק: אני צעקתי על הנושא הזה שנים והגיע הזמן שהוא יעלה לכותרות בצורה יותר מסודרת.

אמיר חייק: לא יכול להיות שהמדינה הזו תהיה מדינה שנותנת מענקי מו"פ ומענקי שוק הון, אבל לא תסגור את הלופ הזה עם שיווק.

אמיר חייק: אני אמרתי לשר האוצר הקודם מר בייגה שוחט שאנחנו הופכים להיות מעבדה עולמית והוא אמר לי: עזוב אותך, תראה איזה יופי של נתוני יצוא.

אמיר חייק: הוא קלע לעסקת כרומטיס.

אמיר חייק: הוא התפאר בה ונופף עימה בדגל, אבל בינתיים כולנו יודעים מה קרה לה.

אמיר חייק: זה היה לא רע על הנייר, אבל בינתיים אף אחד לא מימש כלום.

אמיר חייק: לקרן השיווק קרתה תאונה בדרך.

אמיר חייק: קרן השיווק טיפלה בעבר בחברות גדולות, בינוניות וקטנות.

אמיר חייק: יום אחד בהחלטה נכונה לאותה תקופה, הוחלט לנטרל ולא לתת סיוע לחברות הגדולות בגלל מצוקת תקציבית.

אמיר חייק: באותה רגע איבדה קרן השיווק את הלוביסטים הכי גדולים שלה ואז הקרן הזה נחבטה וקוצצה מכל כיוון.

אמיר חייק: היום היא עומדת על 94 מיליון ₪.

אמיר חייק: שנה הבאה היא אמורה לגדול לכמאה עשרים ומשהו מיליון ₪.

אמיר חייק: הקרן הזו היא קרן זעומה.

אברהם פורז: באופן ריאלי, איפה אתה מבקש מאיתנו ללחוץ?

אברהם פורז: מהו הסכום המינימלי שאתה חושב שאתה צריך לקבל עוד כתוספת?

אברהם פורז: אנחנו גם נפעיל קצת לחץ.

אברהם פורז: גם לתקציב חד שנתי אין משמעות היום.

אברהם פורז: האם נתוני התקציב שעליו הוא נבנה הם ריאליים?

אמיר חייק: הם נתונים ריאלים.

אמיר חייק: אדוני, לא דיברו על צמיחה של 4%, אלא על צניחה של 4%.

אמיר חייק: בתוכנית שלנו אנחנו הצגנו דרך להגיע לתקציב קרן שיווק זהה לתקציב מו"פ בתוך ארבע או חמש שנים.

אמיר חייק: זה מהלך ריאלי.

אברהם פורז: לכמה כסף אתה זקוק השנה בדחיפות?

אמיר חייק: אני חושבת שקרן שיכולה לעמוד סביב המאה מיליון דולר היא קרן טובה.

אמיר חייק: יש לנו מה לעשות עם כל סכום בין מה שיש לנו היום לבין מאה מיליון דולר, וגם אם יהיה לנו סכום שהוא יותר גבוה ממאה מיליון דולר יהיה לנו מה לעשות איתו.

אמיר חייק: אני חושב שהקרן הזו צריכה לפעול בצורה אחרת מהדרך שבה היא פועלת היום.

אמיר חייק: כרגע אין אפילו טעם להפעיל אותה.

אמיר חייק: אנחנו משחקים במשחקים של האם הם נסעו במחלקת עסקים או לא נסעו במחלקת עסקים, והאם הם אכלו ארוחת ערב או לא אכלו ארוחת ערב, ועם מי אכלו ארוחת ערב.

אמיר חייק: זה ממש מגוחך.

אמיר חייק: יש מחלוקת בין עמדת האוצר לבין עמדת משרד התעשייה והמסחר באשר לשיווק בכלל.

אמיר חייק: עמדת האוצר כפי שבוטאה בדיונים עם אגף התקציבים אומרת ששיווק זו הוצאה שוטפת.

אמיר חייק: עמדת התמ"ס אומרת ששיווק היא השקעה לטווח ארוך שחייבים לבצע אותה.

אמיר חייק: אני חושב שהנקודה הזו היא המרכז של כל הבעיה.

אמיר חייק: כשאני אומר שיווק ואני אומר כסף אני לא בטוח שזה רק קרן השיווק.

אמיר חייק: יש את החברה לביטוח סיכוני סחר חוץ.

אמיר חייק: יש את הרשפ"ת, יש את כל מערך הנספחים.

אברהם פורז: האם זה נכון שהרשפ"ת לא מקפיד?

אמיר חייק: הרשפ"ת מקפיד.

אמיר חייק: יש בעיה היום לאלץ חברות לבוא לקנות בארץ.

אמיר חייק: יש שם הסכם אבל אפשר לעמוד בו גם לאורך חמישים שנה.

אברהם פורז: נניח שמישהו זוכה במכרז ממשלתי ישראל והוא חייב לעשות קניות גומלין בסכום מסוים.

אברהם פורז: האם זה לא מוגבל בזמן?

אמיר חייק: לא בהכרח.

אברהם פורז: אז זה לא בסדר.

אמיר חייק: יש כמה תיקונים.

אמיר חייק: צריך ללחוץ גם בנושא הרשפ"ת וגם בנושא ביו-טיב.

אמיר חייק: צריך לעשות כמה תיקונים בחוק בנושאים האלו.

אמיר חייק: אתמול ישבתי עם יושב ראש הוועדה המייעצת של רשפ"ת חגי מירום.

אמיר חייק: אנחנו הולכים על מהלך של שינוי קונספציה ברשפ"ת.

אמיר חייק: אנחנו מתכוונים לקיים דיון אצל השרה ולנסות לגבש איזשהי קונספציה בה לרשפ"ת יהיה יותר שיניים.

אמיר חייק: אין לנו שום ברירה בעניין הזה.

אברהם פורז: חייבים לתת לרשפ"ת לא רק שיניים, אלא מלתעות.

אמיר חייק: נכון.

אמיר חייק: אנחנו אומנם במשבר עולמי ומשבר עולמי הוא משבר עולמי, אבל המשבר הוא של כולם, ואם אנחנו לא נהיה הראשונים בשווקים אנחנו נאבד אותם.

אמיר חייק: אנחנו מתחרים מול מדינות אחרות, אנחנו לא מתחרים מול עצמנו, אנחנו מתחרים מול מדינות אחרות ואנחנו צריכים לתת לחברות שלנו לפחות את התנאים שמקבלים החברות של אותן מדינות.

אמיר חייק: אחד הנושאים שעלה בתוכנית שהגשנו היה לבטח ביטוח משנה את הנוסעים שמגיעים לארץ.

אברהם פורז: מה דעתך על כך שיש לפחות לפרסם שיש להם בחוק כיסוי מטעם המדינה?

אברהם פורז: הרי זה לא קיים.

אמיר חייק: זה קיים, אבל כאשר אדם שנמצא בניו-יורק מבוטח בחברת ביטוח מסוימת והוא רוצה להגיע לישראל ואומרים לו שממשלת ישראל תבטח אותו, זה כמעט כמו להגיד לך שכאשר אתה נוסע לבוסניה יש לך ביטוח שנותנת הממשלה הבוסנית.

אמיר חייק: זה לא מספיק.

אמיר חייק: אתה צריך שחברת הביטוח תאמר לך שאתה מבוטח.

אמיר חייק: צריך להגיע למצב של הידברות עם חברות הביטוח האמריקאיות שייתנו להם ביטוח משנה.

אברהם פורז: מה הבעיה בכך שממשלת ישראל תפנה היום לחברת ביטוח אמריקאית כלשהי ותעשה איתה הסכם, והחברה תפרסם מודעה בעיתונות שכל מי שנוסע לישראל, מבוטח אצלה בביטוח חיים.

אמיר חייק: אדוני היושב ראש, אין שום בעיה.

אמיר חייק: אבל כפי שידוע לך זה לא בסמכותי, זה בסמכות משרד האוצר.

אמיר חייק: אנחנו נשמח אם הוועדה תפנה למשרד האוצר בעניין הזה.

אמיר חייק: מנכ"ל משרד האוצר יכול לטפל בעניין הזה.

אמיר חייק: נושא הביטוח הימי טופל טוב על ידי מנכ"ל משרד האוצר.

שרגא ברוש: מה פירוש זה "טופל טוב"?

שרגא ברוש: אין תוצאות.

שרגא ברוש: עד לרגע זה העסק הזה לא סגור.

שרגא ברוש: מנכ"ל רצה והוא לוחץ מהיום הראשון אבל זה לא הולך.

אברהם פורז: זה אבסורד.

אברהם פורז: לפעמים הכל פסיכולוגי, אבל גם אם זה פסיכולוגי אתה צריך לפתור את הבעיה.

משה נחום: הבעיה היא צד שלישי.

משה נחום: הבעיה היא לא גוף האונייה או הקונטיינר או התכולה שלו.

משה נחום: במדינת ישראל מס רכוש לא מבטח צד שלישי.

אברהם פורז: מה פירוש "צד שלישי"?

משה נחום: נזקים עקיפים.

משה נחום: נזק עקיף לא מכוסה על ידי מס רכוש.

משה נחום: כדי לכסות את הנזק העקיף של האונייה אתה חייב לשנות את החקיקה, אבל את זה הם לא רוצים.

משה נחום: זה כובל אותם בפוליסה מוגבלת.

אברהם פורז: זה עוד יותר קשה לעשות.

אמיר חייק: כל נושא המכס וכל המשבר שהיה בנמלים מוביל אותנו לאנרכיה מוחלטת.

אמיר חייק: הגיע הזמן שהכנסת תאמר את דברה בעניין הזה.

אמיר חייק: היא צריכה לדפוק על השולחן ולומר: עד כאן.

אמיר חייק: לא יכול להיות מצב שיצואנים לא יכולים לייצא את הסחורה שלהם והם לא יכולים לקבל סחורה וקווי הייצור תקועים.

אמיר חייק: גם כך מסתכלים עלינו בעולם בזכוכית מגדלת ואומרים: החבר'ה האלה הם פסיכים ועוד מעט יורים עליהם טילים ולכן אנחנו לא רוצים להגיע לשם.

אמיר חייק: היום הם מוצאים סיבות אחרות.

אמיר חייק: הם אומרים לא רק שהם פסיכים שהם יושבים שם, הם פסיכים גם משום שהם תוקעים לעצמם מוט בגלגלים.

אמיר חייק: הגיע הזמן לעצור את האנרכיה ואת ההפקרות הזו.

אמיר חייק: אי אפשר להמשיך בצורה הזו.

משה נחום: סעיף 160 בחוק העונשין אומר שמי שגורם נזקים כלכליים למדינת ישראל, זכאית מדינת ישראל להכניס אותו לכלא שנה אחת.

משה נחום: למה אתם לא מעפילים את הסעיף הזה?

אברהם פורז: האם אתה מציע להעמיד את עמיר פרץ לדין לפי הסעיף הזה?

משם נחום: לא.

משם נחום: יש עובדים שגורמים נזק למדינת ישראל.

אברהם פורז: זה לא רציני כי לא מעמידים עובדים לדין על גרימת נזק לפי הסעיף בחוק הפלילי.

אברהם פורז: לא מטפלים בשביתה דרך העמדה לדין פלילי.

אברהם פורז: יש דרכים אחרות שהן פחות דרסטיות.

משה נחום: עובדה שאין.

פול שטיינר: אני בעד פתרון מיידי גם ביבוא וגם ביצוא.

פול שטיינר: אנחנו עוד נמצאים בבעיה של אספקת חומרי גלם בגלל המכס ביבוא.

פול שטיינר: אני חושב שחייבים לחוקק חוק בנושא המכס והנמל כפי שאמיר אמר.

אברהם פורז: כל החוקים האלה לא מועילים.

אברהם פורז: נניח והבוררות לא תראה לאלפיים העובדים והם בכל זאת יתחילו לשבות.

אברהם פורז: מה תעשה להם אז?

פול שטיינר: כל מה שאני אומר הוא שאי אפשר להחזיק את כל התעשייה הישראלית כבני ערובה בנמל.

אברהם פורז: אגב, יש מוסד לבוררות מוסכמת בירושלים.

אברהם פורז: הוא לא פועל כי העובדים לא רוצים אותו.

אברהם פורז: הם לא מקבלים את הפסיקה.

פול שטיינר: עומדת היום הצעה לשינוי חוק לעידוד השקעות הון במסגרת חוק ההסדרים.

פול שטיינר: לדעתי, צריך לוותר על ההצעה הזו ולהשאיר את החוק כפי שהוא.

פול שטיינר: זה יפגע בהשקעות בתעשייה בעיקר בפריפריה ובאזורי פיתוח.

פול שטיינר: אני רוצה להתייחס לשכר מינימום.

פול שטיינר: אני מקבל את דבריו של חבר הכנסת מוסי רז.

פול שטיינר: יכול להיות שמחודש אוקטובר אנחנו רואים שינוי במגמה, אבל עד עכשיו ראינו עלייה של השכר הממוצע במשק וצריך לעקוב אחרי זה תמיד.

פול שטיינר: לא יכול להיות שבחודש אפריל השכר המינימום במשק שוב יעלה בשלושה או בארבעה אחוזים, בכמה אחוזים ריאלים מעל האינפלציה במשק, וזה ינחית עוד מכה על התעשייה הישראלית.

פול שטיינר: זה יעשה בדיוק ההפך ממטרת החוק.

פול שטיינר: זה יוציא הרבה מאוד עובדים עם שכר מינימום לאבטלה.

שרגא ברוש: אדוני היושב ראש, בשם כל היצואנים שבאו אני באמת רוצה להודות לך.

שרגא ברוש: אנחנו היינו בהרבה מאוד דיונים בכנסת אבל לא בדיון כל כך ארוך וממצה שבו כל אחד יכול להתבטא.

שרגא ברוש: זה בהחלט עומד לזכותם ואני מודה לך על זה.

שרגא ברוש: אני מאוד מקווה שגם חלק מהדברים אתם כחברי כנסת תוכלו לקדם.

שרגא ברוש: אנחנו נמצאים ערב חוק חדש ואולי זה המקום לשנות את הדברים.

שרגא ברוש: אני לא יכול שלא להתייחס לדבריו של המנכ"ל ידידי אמיר בקשר לכותרת של המצגת: שנת 2002, שנה אבודה ליצוא הישראלי! היצואנים חושבים ששנת 2202 היא שנה אבודה לייצוא.

שרגא ברוש: אם נעשה את כל מה שביקשנו אז אני מקווה שאנחנו נשפיע על החלק השני של השנה, אבל בטח ובטח שחייבים לעשות את זה.

שרגא ברוש: ללא זה המצב יהיה קטסטרופלי.

שרגא ברוש: אמיר, לדעתי שנת 2002 היא שנה אבודה ליצוא.

שרגא ברוש: אנחנו מנסים עכשיו להציל את החלק השני שלה.

שרגא ברוש: וממנה לצאת לדרך.

אברהם פורז: שרגא, אני במקומך הייתי כותב שנה אבודה?

אברהם פורז: , כי אם היא שנה אבודה אז מה אתה רוצה מאיתנו?

אברהם פורז: אבוד אז אבוד.

אברהם פורז: תזמין קברנים.

אברהם פורז: לכן, אני נותן לך עצה.

אברהם פורז: בפעם הבאה כאשר אתה תבוא לבקש עזרה אל תקבע שהכל אבוד והכל מת.

אברהם פורז: תעשה סימן שאלה ותאמר: הכל תלוי בכם.

אברהם פורז: אני בדרך כלל מקיים דיון כזה לא בשביל שמחר תתפרסם בעיתון שאתה אמרת ככה והמנכ"ל אמר כך ושאני אמרתי כך וכך.

אברהם פורז: זה יהיה עוד יותר דיפרסיבי.

אברהם פורז: המטרה היא בכל זאת לראות מה עושים ואיך מסייעים לכם.

אברהם פורז: אני תומך במאבק של הממונה על השכר באוצר.

אברהם פורז: אני חושב שהגישה שאומרת: תן להם מה שהם רוצים ובזה נפתור את הבעיה, היא רעה מאוד, כי אם אתה תיתן היום לעובדי המכס, מחר יהיה לך את עובדי מס הכנסה ומחרתיים יהיו לך עובדים אחרים בשירות הציבורי ואנה אנו באים?

אברהם פורז: אני חושב שמעסיק צריך להציג עמדה נחרצת שמאותתת שאי אפשר למוטט אותו.

אברהם פורז: אני מצטער למשל שאחרי חמש שנים של מאבק הממשלה נכנעה בעניין נמלים ואותתה בזה להסתדרות ולעובדים שמאבק אגרסיבי וכוחני והתנכלות, בסופו של דבר משיג את שלו.

אברהם פורז: גם עובדי המכס חושבים שהם יצליחו במאבק שלהם, ומחר עובדים אחרים יחשבו כך.

אברהם פורז: אני לא חושב שהעמדת העובדים לדין פלילי היא בדיוק הכלי הנכון.

אברהם פורז: המעסיק צריך לגלות עמדה נחרצת וגם לנקוט בצעדי מגן.

אברהם פורז: עם כל הכבוד לעובדי המכס, צריך להחליט שסוגרים את המכס לתקופה הזו והכל הולך לפי הצהרות של יבואנים ויצואנים מול עמילי מכס ושילכו הביתה, שינוחו.

אברהם פורז: תאמין לי שאחרי חמישה ימים הם יבואו על ארבע לדבר איתכם.

אברהם פורז: הם יחזיקו מעמד בצורה כזו חמישה ימים.

אברהם פורז: אבל אם העובדים לא נרגעים והם ממשיכים בעיצומים והשכר שלהם משולם, אז השביתה הזו יכולה להימשך עוד זמן מה.

אברהם פורז: אני בהחלט מתכוון לפנות לשר האוצר.

אברהם פורז: אני אומר לכם: אל תיכנעו.

אברהם פורז: כי אם תפתרו את הבעיה של המכס, מחר תהיה לכם בעיה במקום אחר.

אברהם פורז: זו תקופה של משבר כלכלי ועובדים בשירות הציבורי צריכים להודות כל יום על זה שיש להם קביעות בעבודה ועל כך שהם לא פוטרו וששכרם הריאלי נשמר.

אהרון עוזיאלי: אני מציע שתעביר גם את הדברים להסתדרות וגם לוועדת העבודה והרווחה בראשות חבר הכנסת דוד טל.

אברהם פורז: אני רק יכול לומר את דעתי.

אברהם פורז: אני גם אכתוב מכתב לשר האוצר על זה.

אברהם פורז: אני חושב שזוהי הגישה הנכונה בעיקר בתקופת משבר.

אברהם פורז: אני חושב שכאשר עובדים בתקופה של משבר פוליטי וכלכלי מתנהגים כאילו שהעסקים הם כרגיל והם שובתים, אז הוא ציבור חסר אחריות ולא צריך להיכנע להם.

אברהם פורז: ישנם כמה דברים שלא עולים כסף ואנחנו צריכים לעשות אותם במהירות.

אברהם פורז: החל מהסיפור של הביטוחים למינהם, וגם אם יש להם עלות, היא זניחה.

אברהם פורז: זה עניין פסיכולוגי.

אברהם פורז: אמיר, אני מוכן להתחיל ללחוץ על כל מי שאפשר בעניין רק תאמר לי למי לפנות.

אמיר חייק: אפשר לפנות למנכ"ל משרד האוצר.

צבי פלדה: לא, הוא נמצא בבעיה.

אברהם פורז: אם צריך לפנות אל מנכ"ל האוצר ואל החשב הכללי, אני בהחלט מוכן לפנות וגם ללחוץ בעניין הזה.

אברהם פורז: אנחנו נעשה פה מאמץ לגבי תוספת תקציבים לקרן השיווק.

אברהם פורז: חבר הכנסת רז, אני חושב שזה רעיון בכלל לא רע שכל חברי ועדת הכלכלה יגישו הסתייגות לחוק התקציב בתביעה להגדיל את תקציב השיווק.

אברהם פורז: אני לא בטוח שזה יעזור, אבל זה לפחות איתות שצריך לעשות יותר בכיוון הזה.

אברהם פורז: אני מניח שאתם יודעים יותר טוב מהן הבעיות בהן אתם נתקלים.

אברהם פורז: אנחנו נמשיך ללוות את הנושא הזה גם בהמשך.

אברהם פורז: אולי נקיים ישיבה נוספת.

אברהם פורז: אנחנו נבדוק גם את עצמנו, האם הלחץ שאנחנו הפעלנו מול גורמי שלטון למינהם הועיל במשהו?

אברהם פורז: אולי אנחנו בכל זאת נצליח להזיז משהו בכל הדברים האלה.

עמירם שור: אני מקווה שאתם זוכר גם את מה שהבטחת לי בנושא עובדי קבלן.

אברהם פורז: תביא תיקון לחוק ואני אומר לך שלדעתי אפשר יהיה להעביר את זה בקלות רבה, כי לדעתי גם עמיר פרץ לא התכוון לכך.

אברהם פורז: הוא התכוון לקלדנית או לעובדת הניקיון במשרד ממשלתי או ברשות עירונית.

אברהם פורז: אנחנו נמשיך ללוות את העניין הזה ונקבע ישיבות נוספות ככל שיהיה צורך ונעזור.

אברהם פורז: תפקידנו לשמש לא רק במה לדיבורים, אלא אולי בכל זאת לקדם דברים.

אברהם פורז: אני מודה לכם.

אברהם פורז: הישיבה נעולה.