ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 349, 2001-10-17 09:00

אברהם פורז: בוקר טוב.

אברהם פורז: על סדר יומנו המשך טיפול בחוק הדיג.

אברהם פורז: עם כל האירועים הקשים שקרו הבוקר, אני לא חושב שאנחנו צריכים להיכנע לטרור, להשבית את העבודה של מערכות ציבוריות ולהיכנס כולנו למקלטים או לחדרים אטומים.

אברהם פורז: הפתגם שלקוח מעולם התיאטרון שההצגה חייבת להימשך נכון גם למקרה זה, ולכן אני חושב שכל גורם ציבורי בישראל צריך להמשיך בחיים, כי אחרת הטרור ישיג את שלו אם אחרי כל פיגוע או אחרי כל אירוע כזה כולנו נאבד את הראש.

אברהם פורז: התקיימה ישיבה בתאריך 26 ביוני שבה מילא את מקומי חבר הכנסת הירשזון.

אברהם פורז: יש בפנינו פרוטוקול.

אברהם פורז: מי יכול לעדכן אותי היכן אנחנו עומדים?

אברהם פורז: האם בישיבה הקודמת אושרו כמה סעיפים?

לאה ורון: אושר הסעיף הראשון ואושר הסעיף השני.

לאה ורון: אתי בנדלר: המתמחה שהחליפה אותי בזמנו ערכה תרשומת שבה כתוב כדלקמן: ביום 26 ביוני קויים דיון בוועדה בהצעת החוק.

לאה ורון: חבר הכנסת הירשזון החליף את חבר הכנסת פורז.

לאה ורון: נשמעו הערות כלליות, התחלנו לקרוא סעיפים.

לאה ורון: סעיפים 1 ו-2 אושרו כלשונם.

לאה ורון: לאחר מכן ד"ר ראובן אורטל מרשות הטבע והגנים ביקש להכניס סעיף נוסף, המשרד לאיכות הסביבה הסכים.

לאה ורון: מכיוון שמשרד החקלאות התנגד בתוקף לתוספת המבוקשת, הישיבה הסתיימה בכך שידונו בנושא בתוך הגורמים הממשלתיים.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: אם כך, נמשיך מסעיף 3.

לאה ורון: תמי מור: "3.

לאה ורון: בסעיף 3א לפקודה, בסעיף קטן (2), המילים "שנרשמה בישראל" – יימחקו ובסופו יבוא "וכן רשאי הוא לקבוע תנאים מיוחדים להענקת רשיון לספינה הרשומה בכל נמל או מקום מחוץ לישראל".

לאה ורון: " שלמה גולדנברג: הדייגים נגד זה.

לאה ורון: יצחק פרין: זה פותח פתח להביא לארץ ספינות זרות וליצור תחרות לא הוגנת בדיג.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: אבל זה לא שייך.

לאה ורון: העניין של תחרות זה לא חלק מהעניין של הרישוי.

לאה ורון: יצחק פרין: ברגע שמתחילות ספינות זרות לעבוד בארץ, זה כן חלק מעניין הרישוי כי הרישוי מאפשר להם לעבוד בארץ.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: ומה עד עכשיו?

לאה ורון: ספינה זרה לא יכלה לעבוד בארץ?

לאה ורון: יצחק פרין: לא.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: מה הסיבה שמשרד החקלאות רוצה את זה?

לאה ורון: תמי מור: אנחנו קבענו שתהיה אפשרות לתנאים מיוחדים, כגון: ספינות שעוסקות במחקר, בפיתוח של שיטות דיג חדשות, כדי שתהיה לנו אפשרות גם לתת רשיון למקרים כאלה, כלומר מדובר על מקרים מיוחדים.

לאה ורון: בני רובין: מלבד זאת, יש אפשרות של הדדיות.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: רבותי, אתם תצטרכו להיאבק לא נגד החוק אלא אם השר יחליט לתת רשיונות – תיאבקו אז נגד הרשיון.

לאה ורון: עצם המסגרת החוקית כשלעצמה, זה צריך להיות, כי יש מקרים שלא חשבנו עליהם.

לאה ורון: נניח תהיה ספינה עם טכנולוגיה חדשה שרוצים להכניס לכאן באופן ניסיוני, המאבק צריך להיות בבוא העת נגד השר אם הוא יחליט לתת רשיונות ולא נגד עצם האפשרות לתת.

לאה ורון: אנחנו בשלב זה נאשר את סעיף 3.

לאה ורון: יצחק פרין: זה פותח פתח ללחצים על שר, כשכרוכים בכך גם אינטרסים לא מחקריים.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: אבל זה לא הגיוני לכבול את ידי השר באופן שלא יהיה לו שום שיקול דעת והוא לעולם, בשום פנים, אף פעם, לא יוכל להתיר.

לאה ורון: יש נסיבות מיוחדות.

לאה ורון: אגב, כתוב כאן תנאים מיוחדים.

לאה ורון: שלמה גולדנברג: עד היום 50 שנה השר כן נתן לספינות להגיע, בלי חוק.

לאה ורון: עד היום הגיעו ספינות.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: אז קל וחומר.

לאה ורון: לפחות היום ניתן לזה הכשר.

לאה ורון: שלמה גולדנברג: אבל היום יש כוחות לא כשרים בחוק.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: המאבק צריך להיות בבוא העת נגד עצם ההחלטה שלו, ולפעמים גם אפשר לתקוף אותה בהליך משפטי אם היא לא סבירה, אבל אי אפשר לסגור הרמטית את עצם האפשרות.

לאה ורון: האפשרות צריכה להיות קיימת.

לאה ורון: איך היא תופעל – זו כמובן שאלה אחרת.

לאה ורון: אברהם רומנו: אני חושב שכל מדינה שמחוקקת חוקים, קודם כל מתייחסת לדייגים שלה, לאיזורי הדיג של הדייגים שלה ולישראלים שנתנו כאן 40 שנות דיג, ופתאום מכניסים להם איזשהו שפן מהצד.

לאה ורון: אנחנו היום נלחמים על הפרנסה שלנו, ונלחמים קשה מאד, ופתאום מפוצצים לנו את הפרנסה.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: אני מסכים, אבל המאבק צריך להיות בבוא העת אם השר יחליט מכוח הסמכות הזאת לתת רשיונות.

לאה ורון: אברהם רומנו: המאבק צריך להיות בחקיקת החוק ולא להילחם אחרי שהחוק קיים.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: אני חושב שהסעיף הזה צריך להתאשר.

לאה ורון: אם יש חבר כנסת שירצה להגיש הסתייגות על הסעיף הזה ויבקש למחוק אותו – תגייסו חבר כנסת, זה יגיע למליאה.

לאה ורון: שלמה גולדנברג: מה לגבי תוספת מחקר בלבד?

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: אני חושב שצריך לתת לשרים שיקול דעת רחב.

לאה ורון: הם רואים גם את טובת הדייגים ואת טובת הספנות.

לאה ורון: מדובר על שר החקלאות, הוא לא בדיוק אוייב החלקאים ולא אוייב הדייגים, כך שאני מניח שהוא יפעיל שיקול דעת סביר בנסיבות המקרה, ואם שיקול הדעת יהיה מוטעה – תמיד תוכלו לפנות לבית משפט.

לאה ורון: אתי בנדלר: אולי מדינה סמוכה תרשה לספינות דיג שלנו לדוג במימיה, וההיפך.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: נתקדם לסעיף 4.

לאה ורון: תמי מור: "4.

לאה ורון: אחרי סעיף 4 לפקודה יבוא: 4א.

לאה ורון: (א) לא יקים ולא יפעיל אדם מיתקן דיג קבוע בים או בריכת דגים אלא אם כן קיבל תעודת היתר מאת שר החקלאות או מי שהוסמך על ידו.

לאה ורון: (ב) לא יתן שר החקלאות או מי שהוסמך על ידו היתר להקמת מיתקן דיג קבוע בים לפי הוראות סעיף קטן (1), אלא לאחר קבלת אישורו של מנהל מינהל הספנות והנמלים במשרד התחבורה.

לאה ורון: " אתי בנדלר: האם סעיף קטן (1) זו טעות?

לאה ורון: הכוונה ל- (א) אני מניחה.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: הכוונה לכלובים, נכון?

לאה ורון: תמי מור: גם.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז:

לאה ורון: חבר הכנסת אבשלום וילן מצטרף לישיבת הוועדה.

לאה ורון: אבשלום וילן:

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: תגיש הסתייגות.

לאה ורון: אבשלום וילן: אני דיברתי איתך אתמול בשיחה מוקדמת, הסברתי לך את הבעיה.

לאה ורון: בכל הכבוד, לגבי "נרשמה בישראל" ישנה בעיה.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: חבר הכנסת וילן, אני הבעתי את דעתי ואמרתי שעצם הסמכות בידי שר החקלאות צריכה להישאר.

לאה ורון: איך הוא יפעיל אותה – אני מניח ששר החקלאות, מתוך היותו בין הייתר קרוב אצל הדייגים הישראלים, הוא יחליט לתת זאת רק במקרים מאד חריגים ויוצאי דופן, אבל לשלול ממנו את שיקול הדעת, חשבתי שזה לא דבר ראוי.

לאה ורון: אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אם מוסיפים את המילים לצרכי מחקר – הבעיה פתורה, מוסכם גם על הייעוץ המשפטי של משרד החקלאות.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: נניח שמחר ייחתם הסכם עם קפריסין שאנחנו יכולים לדוג במימי קפריסין והם יכולים לדוג במימי ישראל.

לאה ורון: דוד שרוט: באירלנד ובאיסלנד היתה מלחמה על שטחי דיג.

לאה ורון: לא קיים דבר כזה בעולם.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: נניח שייחתם, יגידו: אי אפשר לחתום כי החוק לא מאפשר.

לאה ורון: זה לא הגיוני.

לאה ורון: מחר יהיה הסכם עם מדינה אחרת שאוניות ישראליות יכולות לדוג במים שלה.

לאה ורון: אבשלום וילן: יש כאן נוסח שפותר את הבעיה.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: אני לא רוצה לכבול את שיקול הדעת של השר.

לאה ורון: חבר הכנסת וילן, אם אתה רוצה רוויזיה בסעיף הזה, בבקשה.

אבשלום וילן: לא רוויזיה.

אבשלום וילן: כבוד היושב ראש, גם אתה לא תהיה שותף למהלך שהיה בשנה האחרונה שאוניות רוסיות, שקשורות למאפיה, בלחצים של שר ישראלי, ניסו להיכנס כאן לתחומי הדיג.

אבשלום וילן: חייבים לסגור את החוק מפני זה.

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: אבל ספינות רוסיות שקשורות למאפיה צריכות לקבל אישור משר החקלאות.

אבשלום וילן: אני מניח שיש לך איזשהו אמון קטן בשר החקלאות.

אבשלום וילן: אבשלום וילן: אני לא יודע מי יהיה שר החקלאות העתידי.

אבשלום וילן: בכל שרי החקלאות בעבר ובהווה יש לי אמון מלא, אבל אינך יודע, ואתה כמחוקק – מי כמוך יודע – שהחוק היבש חייב לחסום פתח לשחיתויות.

אבשלום וילן: אם זה מקובל על משרד החקלאות, מקובל על האיגוד, מקובל על הדייגים – מה זה משנה?

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: אני לא רוצה לכבול את שיקול הדעת של השר.

אבשלום וילן: לי יש אמון בשר החקלאות.

אבשלום וילן: אבשלום וילן: המחלקה המשפטית של המשרד מקבלת את זה.

לאה ורון: מה העניין הזה עם אוניות ישראליות, חבר הכנסת וילן?

לאה ורון: על מה אתה מדבר?

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: חבר הכנסת וילן, איזו מאפיה?

לאה ורון: בדיג יש כבר מאפיה גם כאן?

לאה ורון: שלמה גולדנברג: יש 20 ספינות שאין להן עבודה – חלקן במוזמביק, חלקן עדיין בנמלים באוקראינה.

לאה ורון: הספינות האלה רוצות להגיע לעבוד באיזור שלנו.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: למה?

לאה ורון: אצלנו יש דגה עשירה במיוחד?

לאה ורון: אברהם רומנו: יש תנאים נוחים והממשלה מרשה לכל מי שרוצה.

לאה ורון: בתורכיה לוקחים להם את הציוד, עוצרים אותם בנמלים.

לאה ורון: אצלנו הם עובדים, פורקים, מוכרים את הדגים- אף אחד לא יודע.

לאה ורון: שלמה גולדנברג: במסווה של עולים חדשים – ואין ברשותי שמות שאני יכול לציין – אבל יש כבר עולה חדש שהביא ספינה לצרכי מחקר, ויכול להיות שאני חוטא לבן-אדם הזה, יכול להיות שהוא הכי צדיק בעולם, אבל הוא הסנונית.

לאה ורון: אין לי שום סיבה לחכות שתבוא הסערה עם כל 20 הספינות.

לאה ורון: לפחות ההסתייגות הזו לנושא מחקר נותנת לנו הגנה מסויימת.

לאה ורון: לאה ורון: אתה מדבר על דיג בחוף הים התיכון, לא בכינרת.

לאה ורון: שלמה גולדנברג: בחוף הים התיכון.

לאה ורון: על מנת לבסס את מה שאני אומר, הנציג של איגוד הדיג יכול להעיד שמבקשים רשיונות ונתנו רשיון לשתי ספינות על דיג בלגי, כלומר דיג על פני המים.

לאה ורון: זה דיג שהיום אנחנו לא משתמשים בו.

לאה ורון: היות שזה תחום חדש, הכניסו רגל לפירצה המסויימת הזאת.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: למי נתנו את האישור הזה?

לאה ורון: שלמה גולדנברג: נתנו אישור לספינה שאינני יודע מי הבעלים שלה.

לאה ורון: האיגוד יכול להגיד לך.

לאה ורון: אבשלום וילן: יש כאן שתי הצעות שמקובלות על המשרד.

לאה ורון: תמי מור: אנחנו מוכנים לנושא שזה יהיה למטרות מחקר או פיתוח שיטות דיג חדשות וכן לפי אמנות בינלאומיות שישראל היא צד להן.

לאה ורון: בני רובין: הקובעות הדדיות – זה חשוב.

לאה ורון: אבשלום וילן: מוכרחים לחסום כניסה פירטית.

לאה ורון: אתה סומך על השרים.

לאה ורון: הלוואי, אנחנו הרי באותו צד של המתרס בוויכוחים האלה.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: אני סומך על השרים.

לאה ורון: אם אני לא אסמוך על השרים, אני גם לא יכול לסמוך על חברי הכנסת.

לאה ורון: אתה עשוי להיות שר חקלאות באחד הימים.

לאה ורון: אבשלום וילן: לא אמרתי שאין לי אמון.

לאה ורון: אמרתי שאנחנו עדים ללחצים על שלטון שהמחוקק חייב לקחת בחשבון.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: בסדר, סיכמנו.

לאה ורון: מה עם עניין איכות הסביבה בנושא של בריכות הדגים האלה?

לאה ורון: באילת אני מבין שזו צרה צרורה.

לאה ורון: חיים אנג'וני: "4.4א.(ג) שר החקלאות יקבע את התנאים למתן היתרים לפי סעיף קטן (1) וכן רשאי הוא להסדיר פעילויות דיג בקרבת מיתקן דיג ובריכת דגים הפועלים בהיתר על מנת למנוע הפרעות לתפקודם.

לאה ורון: " המצב היום הוא שכל מי שרוצה – יכול להפעיל בריכת דגים או להפעיל כלוב ים, ללא היתר.

לאה ורון: היו"ר אברהם פורז: האם זו לא פעולת בנייה הטעונה היתר לפי חוק התכנון והבנייה?

לאה ורון: תמי מור:

שלום ברלנד: יש כאן גורם מקצועי לצד משרד החקלאות.

שלום ברלנד: חיים אנג'וני: עצם ההפעלה של מיתקן היום לא דורשת שום רישוי.

שלום ברלנד: אותו מגדל כלובים, מגדל בריכות, יכול בעצם לעשות מה שהוא רוצה.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: כדי לדוג לצרכים מסחריים האם צריך היתר?

שלום ברלנד: לעצם הפעלת סירה ודיג צריך רשיון?

שלום ברלנד: חיים אנג'וני: סעיף בפקודת הדיג מחייב רשיון של בעל הספינה ושל הדייגים שנמצאים איתו.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: למה בעצם?

שלום ברלנד: חיים אנג'וני: אנחנו רואים בדגה לאורך חופי הים התיכון כמשאב טבע של מדינת ישראל שעליו צריך לפקח ולמנוע דיג יתר.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: האם אתם לפעמים אומרים להפסיק לדוג?

שלום ברלנד: חיים אנג'וני: בהחלט.

שלום ברלנד: אנחנו גם מגבילים את מספר הרשיונות וגם עושים הפסקות דיג לפי הצורך – גם בים כינרת וגם בים תיכון.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: מה אתה אומר על עניין הכלובים שלמשל באילת יש טענה שיש להם מפגע אקולוגי?

שלום ברלנד: חיים אנג'וני: בשל ריבוי מומחים ומדענים בתוך מדינת ישראל, שכל אחד מהם היה נחשד כבא מטעם אחד הגופים – מגדלי הדגים, משרד החקלאות או איכות הסביבה – המנכ"לים של שלושת המשרדים חקלאות, איכות הסביבה ומשרד התשתיות קבעו צוות בינלאומי של מומחים שאכן יבחן את כלל גורמי הזיהום במפרץ אילת, לא רק את כלובי הדגים.

שלום ברלנד: הצוות הגיש המלצותיו הראשונות, יש כמה הסתייגויות.

שלום ברלנד: הצוות כעת בודק את ההסתייגויות.

שלום ברלנד: אנחנו מעריכים שתוך חודש הוא יסיים את ההמלצות.

שלום ברלנד: בינתיים, הקביעה הראשונית שלו, שהוא לא מצא קשר בין תרומת הכלובים לזיהום המפרץ לבין מה שקורה בשונית האלמוגים.

שלום ברלנד: רני עמיר: זה לא מדוייק.

שלום ברלנד: שלום ברלנד: רציתי להוסיף לגבי הוועדה הבינלאומית.

שלום ברלנד: בראשה עמד גם פרופסור רוזנטל – אחד המומחים הגדולים מטעם האו"ם לחקר הנושא של אגמים, ימים, במיתקנים בחקלאות ימית.

שלום ברלנד: מדובר כאן בוועדה מקצועית ממדרגה ראשונה.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: אבל היא עדיין לא סיימה את עבודתה.

שלום ברלנד: שלום ברלנד: היא הגישה המלצות והיא קובעת שהיא לא מצאה קשר בין הזיהום של הדגים לבין הבריכות האלה.

שלום ברלנד: יש הרבה גורמים שמזהמים.

שלום ברלנד: מרב קנולר: מרב קנולר, היועצת המשפטית של רשות הטבע והגנים.

שלום ברלנד: אני לא רוצה להיכנס כרגע לנושא המדעי.

שלום ברלנד: כפי שנאמר כאן, יש הרבה חוות דעת.

שלום ברלנד: אני לא מכירה את חוות הדעת שהזכירו כרגע, אני מכירה חוות דעת שמדברות על קשר ישיר.

שלום ברלנד: שנית, אנחנו סבורים שהעובדה שיש הרבה גורמים מזהמים בים איננה גורמת למישהו לחשוב שצריך להתיר את הכלובים.

שלום ברלנד: זה הופך להיות איזושהי מטריה.

שלום ברלנד: זה שייאמר שהזיהום איננו נגרם רק בגלל העניין הזה, זה לא אומר שאנחנו צריכים להתיר אותו.

שלום ברלנד: לגופו של עניין, כל המומחים מסייגים את עצמם ואומרים שמאד יכול להיות שיש היום גורמים שאנחנו לא מסוגלים לקשור אותם בקשר המשפטי הישיר ולהוכיח סיבה ותוצאה, כלומר המזון, סוג המזון, סוג הדגים, כמות הדגים, מיקומם של הכלובים, ההפרשות שמצטברות כתוצאה מהפעילות של הדגים - מאד יכול להיות שהיום צוות המומחים הזה יגיע למסקנה מסוימת וכולנו יודעים שבעוד חמש שנים תהיה מסקנה אחרת.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: אבל איך אנחנו נאסור דבר שאין לנו הוכחה שהוא רע?

שלום ברלנד: מרב קנולר: אינני מבקשת לאסור.

שלום ברלנד: התיקון הזה מבקש שמי שיוסמך לתת או לא לתת היתר לפעילות הזאת הוא שר החקלאות.

שלום ברלנד: כל מה שאנחנו מבקשים הוא שיצורף לשר החקלאות השר לאיכות הסביבה משום שעל פי חוקים אחרים השר לאיכות הסביבה אמון על הנושאים של שמירת ניקיונם וטיבם של מי הים.

שלום ברלנד: זה נכון שיש הרבה שיקולים ששר החקלאות יודע לשקול אותם בנושא החקלאי.

שלום ברלנד: אנחנו מבקשים שיצורף השר לאיכות הסביבה משום שהוא יוכל לשקול את השיקולים של איכות הסביבה.

שלום ברלנד: אם תהיה ועדת מנכ"לים שתאמר שלא מוצאים בכך שום פגם, אזי שני השרים יתנו את ההיתר.

שלום ברלנד: אני מנסה לומר שלא לסגור את זה במובן שאם יהיה מחר שינוי נסיבות, שר החקלאות לבדו יצטרך לשקול זאת כי אולי הוא מעדיף סקטור מסוים.

שלום ברלנד: עדיף לצרף את השר לאיכות הסביבה.

שלום ברלנד: רני עמיר: רני עמיר, ראש אגף ים וחופים במשרד לאיכות הסביבה.

שלום ברלנד: אני רוצה להוסיף ומעט לתקן את מה ששמענו לגבי הנזק הפוטנציאלי של כלובי הדגים במפרץ אילת.

שלום ברלנד: כמעט אין עוררין על כך שהכלובים האלה מזהמים את מפרץ אילת, השאלה היא עד כמה.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: יש עוררין.

שלום ברלנד: רני עמיר: אני חושב שגם אם תשאל שוב, הוא יסכים שכלובי הדגים משחררים כמויות מזון עודפות בתוך המים, שלא לדבר על מה שהדגים מוציאים לאחר שהם אוכלים את מה שהם אוכלים.

שלום ברלנד: ועדת המומחים הבינלאומית היתה אמורה לקבוע את סך הכל המזהמים במפרץ אילת.

שלום ברלנד: הדו"ח שהיא הוציאה עד כה לא התקבל על ידינו משום שהוא דירג לא נכון את הגורם היחסי בין כל המזהמים במפרץ אילת.

שלום ברלנד: אבשלום וילן: לדעתכם.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: בוא נמקד את השאלה.

שלום ברלנד: האם גידול בים התיכון, יש בו איזושהי בעייתיות או כלל לא?

שלום ברלנד: אבשלום וילן: ברחבי הים התיכון, ביוון, באיטליה, מגדלים.

שלום ברלנד: שלום ברלנד: בצרפת.

שלום ברלנד: מרב קנולר: האם זה אומר שזה בסדר?

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: במימי הים התיכון אין לכם בעיה.

שלום ברלנד: מרב קנולר: ודאי שיש לנו בעיה.

שלום ברלנד: רני עמיר: מדובר על סדר גודל של בעיה.

שלום ברלנד: בים התיכון זו פחות בעיה, במפרץ אילת זו בעיה גדולה מאד.

שלום ברלנד: זה שזה מזהם – זה בטוח, השאלה כמה זה מזהם.

שלום ברלנד: אבשלום וילן: נמל אילת לא מזהם?

שלום ברלנד: הפוספטים לא מזהמים?

שלום ברלנד: באמת.

שלום ברלנד: רני עמיר:

שלום ברלנד: חיים אנג'וני: חיים אנג'וני, מנהל אגף הדיג.

שלום ברלנד: כמות החנקן של הכלובים במפרץ אילת ובכל כלוב שהיא ידועה, ניתנת לכימות, וחוות דעת של המומחים אומרת שזה במסגרת יכולת כושר הנשיאה של המפרץ.

שלום ברלנד: לא מדובר בחומרים שהם מתכות כבדות או נפט, אלא בחומרים שנמצאים ברקע – החומרים האלה קיימים בטבע.

שלום ברלנד: נכון שריכוזים גבוהים מאד עלולים לגרום נזק.

שלום ברלנד: במצב הקיים, לפי דעת המומחים, בזרמים ובתחלופת המים במפרץ הם לא גורמים נזק.

שלום ברלנד: רני עמיר: המומחים לא אמרו את זה אפילו במילה אחת.

שלום ברלנד: חיים אנג'וני: לגבי ים תיכון, במפרצים הכי מתויירים בתורכיה, ביוון, באיטליה מגדלים כ- 50 אלף טון דגים – אנחנו לא מדברים על 2,000 טון שמגדלים במפרץ אילת – הנורבגים מגדלים 250 אלף טון דגים בפיורדים.

שלום ברלנד: רני עמיר: לנורבגים יש 70,000 קילומטר חוף.

שלום ברלנד: חיים אנג'וני: בעקבות המחלה של "הפרה המשוגעת" הם מכפילים בתוכנית חומש ממשלתית ל- 500 אלף טון.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: מדוע אתם צריכים כאן את האישור של מנהל מינהל הספנות?

שלום ברלנד: זה מיתקן שעלול לפגוע?

שלום ברלנד: חיים אנג'וני: אנחנו אומרים: לא יקים אדם מיתקן בים שעלול לפגוע בתנועת הספינות.

שלום ברלנד: לכן אמרנו שזה יהיה מתואם עם מינהל הספנות.

שלום ברלנד: שלום ברלנד: אני רוצה להוסיף ולהפנות את תשומת לבכם לכך שהחוק הזה נוצר באופן כזה שהיתה לשר אפשרות לאזן בין האינטרסים.

שלום ברלנד: הוא הוכן בתקופה של רפול, כאשר הוא כיהן גם כשר לאיכות הסביבה.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: החזקה שרפול ידע מה הוא עושה בשני המשרדים בו זמנית היא הנחה שאני יכול לסתור אותה די בקלות.

שלום ברלנד: שלום ברלנד: ישבנו עם הנהלת איכות הסביבה ועם המנהלים של איכות הסביבה והחוק הוכן בתיאום יחד איתם – גם עם הייעוץ המשפטי.

שלום ברלנד: אבשלום וילן: כבוד היושב ראש, אם הייעוץ המשפטי של איכות הסביבה קיבל.

שלום ברלנד: ..

שלום ברלנד: דובר: זה לא נכון.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: אני רוצה להציע שזה יהיה לא רק באישור של מנהל מינהל הספנות, אלא גם בהתייעצות עם השר לאיכות הסביבה.

שלום ברלנד: לא על דעתו, אלא בהתייעצות.

שלום ברלנד: אני חושב שתהיה חובת התייעצות איתו.

שלום ברלנד: בהנחה שתהיה לו סיבה טובה להגיד לא, שר החקלאות ייקח זאת בחשבון.

שלום ברלנד: רני עמיר: אם מותר לשאול מהו התוקף המשפטי של התייעצות.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: אם השר לאיכות הסביבה ייעץ שלא לעשות ושר החקלאות יחליט בכל זאת כן, לדעתי לשר החקלאות תהיה בעיה רצינית בבג"ץ.

שלום ברלנד: הוא יצטרך להוכיח שהעצה שהוא קיבל מן השר לאיכות הסביבה אין לה לא ידיים ולא רגליים.

שלום ברלנד: כאשר צריך לקבל הסכמה של שני משרדים – גם כך אפילו שקלתי את האפשרות לקבוע עם המינהל לספנות "בהתייעצות" כי אני לא אוהב שיותר ממשרד אחד מחליט.

שלום ברלנד: בדרך כלל, כאשר צריכים שניים להחליט מדובר בדיונים עד אינסוף.

שלום ברלנד: השתכנעתי משום שזה עלול להיות מכשול ימי ואוניות עלולות להיפגע.

שלום ברלנד: שלום ברלנד: אני רוצה להציע שההתייעצות תהיה רק לגבי ים סוף.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: עזוב.

שלום ברלנד: אני מניח שהמשרד לאיכות הסביבה יציג "רולינג" כללי – מין טייס אוטומטי – שיאמר שאם זה עומד בתנאים האלה, זה בסדר.

שלום ברלנד: במקרים שזה לא עומד, יצטרכו לשקול כל מקרה לגופו.

שלום ברלנד: תמי מור: לגבי מיתקני דיג, לא לבריכות דגים.

שלום ברלנד: לא צריך לגבי כל בריכת דגים.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: לא, רק למתקנים בים.

שלום ברלנד: לגבי בריכת דגים אנחנו לא צריכים את השר לאיכות הסביבה.

שלום ברלנד: אנחנו מדברים על מתקן קבוע בים.

שלום ברלנד: אתי בנדלר: על סעיף קטן (ב).

שלום ברלנד: ברשותך, או מי שהוסמך לכך על ידי השר לאיכות הסביבה כי גם ההיתר זה היתר שר החקלאות או מי שהוסמך על ידו.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: אבל התייעצות היא לא עם השר?

שלום ברלנד: אתי בנדלר: פקיד של שר החקלאות ייתייעץ עם השר לאיכות הסביבה?

שלום ברלנד: זה מה שנובע.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: נשאיר שר החקלאות.

שלום ברלנד: ..

שלום ברלנד: אתי בנדלר: אבל שר החקלאות הוא לאו דווקא מי שנותן את ההיתר.

שלום ברלנד: זה יכול להיות גם מי שהוסמך לכך על ידו.

שלום ברלנד: שר החקלאות יכול להאציל את הסמכות למתן היתרים לפקיד במשרדו.

שלום ברלנד: זה כתוב כאן.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: גם בלי שזה כתוב.

שלום ברלנד: אתי בנדלר: גם בלי שזה כתוב, אבל קל וחומר משזה כתוב.

שלום ברלנד: היו"ר אברהם פורז: אם כך, בואו נוריד את זה שהוא יאצול למישהו, והשר לאיכות הסביבה יכול לאצול למישהו.

שלום ברלנד: לאה ורון:

אבשלום וילן: מדינת ישראל עמוסה בהליכים ביורוקרטיים מכבידים.

אבשלום וילן: למה לכתוב את זה בחוק?

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: חבר הכנסת וילן, אפשר גם להשמיט את זה.

אבשלום וילן: שמואל פיזנטי: אני יועץ למנהל האגף לדיג בענייני חקיקה.

אבשלום וילן: עבדתי במשרד החקלאות עד תחילת שנה זו.

אבשלום וילן: בסעיף (ד) כתוב: "הוראות סעיף זה באות להוסיף על הוראות כל דין".

אבשלום וילן: הסעיף הזה בא לטפל בכל מיני חוקים אחרים, כמו למשל חוק רישוי עסקים.

אבשלום וילן: כולנו יודעים שחוק רישוי עסקים עובר את המשרד לאיכות הסביבה.

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: זה לא אותו דבר.

אבשלום וילן: הנוסח של הסעיף אומר שלגבי אותם מקרים שזה בים, זה יהיה בהתייעצות עם השר לאיכות הסביבה.

אבשלום וילן: לגבי בריכת דגים לא.

אבשלום וילן: רחל אדם: מדוע ההבחנה עם בריכת דגים?

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: כי אנחנו לא רוצים לעשות OVER רגולציה.

אבשלום וילן: בריכת דגים זה דבר שמקימים אותו באופן מיוחד למטרה הזאת, זה דבר שנבנה למטרה הזאת, זה מעין אקווריום.

אבשלום וילן: יעקב אבישי:

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז:

יעקב אבישי: זה דבר צף שלא עומד בשום קריטריונים של בנייה, אין לו יסודות.

יעקב אבישי: היו"ר אברהם פורז:

יעקב אבישי: זה דבר נע לחלוטין.

יעקב אבישי: היו"ר אברהם פורז:

אבשלום וילן: יושב ראש הוועדה אומר לך שזה לא בחוק הזה.

אבשלום וילן: אם אתה רוצה לתקן את החוק, תבוא אתי בדברים, ננסה לבדוק ולהגיש נוסח.

אבשלום וילן: אתי בנדלר: אני מבקשת לוודא – בסעיפים קטנים (ב) ו-(ג) יש הפנייה לסעיף קטן (1), האם הכוונה הפנייה לסעיף קטן (א)?

אבשלום וילן: תמי מור: כן.

אבשלום וילן: זו טעות.

אבשלום וילן: "5.

אבשלום וילן: האמור בסעיף 5 לפקודה יסומן "(1)" ואחריו יבוא: "(2)(א) על אף האמור בסעיף קטן (1) רשאי שר החקלאות או מי שהוסמך על ידו להתיר שימוש ברעלים להשמדת דגים בלתי רצויים בבריכות דגים, וזאת בחומרים, בשיטות ובתנאים שייקבעו בהיתר; ובלבד שלא יינתן היתר כאמור אלא – (1)

אבשלום וילן: לשימוש בחומר רוטנון, או בחומר אחר בעל תכונות פריקות דומות, שאישר השר לאיכות הסביבה בכתב ומראש; (2) לשימוש בבריכת דגים המצויה ביבשה ולא בתוך נחל, אגם או ים; (3) לשימוש בבריכת הדגים לאחר ריקון מימיה וכשהיא מנותקת מקשר עם מימי נחל, אגם או ים.

אבשלום וילן: "

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: בשביל מה צריך להרעיל את הדגים לאחר שהוציאו את כל המים?

אבשלום וילן: חיים אנג'וני: מגדלי הדגים מנסים לנהל ממשק ידוע, מספר דגים ידוע.

אבשלום וילן: לפי זה הם מזינים, לפי זה הם מתכננים את תהליך הייצור.

אבשלום וילן: יש הטלה פראית, הטלה לא מתוכננת.

אבשלום וילן: כשמסיימים לשלות את הדגים הגדולים, הם נשארים בשלוליות.

אבשלום וילן: אם לא תשמיד אותם, הם יגדלו.

אבשלום וילן: בדרך כלל, גנטית, הם דגים מפגרים, הם לא אותו דג שאתה רוצה לגדל.

אבשלום וילן: בתוך השלוליות צריך להשמיד אותם כדי שלא יתפתחו ויפריעו לגידול הטבעי.

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: לדעתי, המילים "בלתי רצויים" צריכות להימחק משום שזה לא מתאים לחקיקה.

אבשלום וילן: הנוסח כאן מעט צולע.

אבשלום וילן: אבשלום וילן: אתה לא יכול, זה יוצא – להתיר שימוש ברעלים להשמדת דגים בבריכות דגים.

אבשלום וילן: זה מאד בעייתי, אתה מתיר כאן שימוש ברעל, זה חייב להיות מוגבל וזה לא במקרה נכתב כך.

אבשלום וילן: כבוד היושב ראש, לדעתי זו טעות למחוק את המילים האלה.

אבשלום וילן: אולי דגים פגומים.

אבשלום וילן: חיים אנג'וני: דגים שאינם כלכליים לגידול.

אבשלום וילן: אבשלום וילן: השמדת דגים באופן גורף זה מאד בעייתי.

אבשלום וילן: שלום ברלנד: שאינם מתאימים לתהליך היצור.

אבשלום וילן: יעקב אבישי: זה אומר שלגבי דג אמנון, אם לא מחסלים אותו, הוא ישפיע על כל הבריכה.

אבשלום וילן: הוא חי בשלוליות האלה וצריך פשוט לחסל אותו כי הוא מפריע לתהליך הייצור.

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: המילים האלה הן מיותרות.

אבשלום וילן: הבנתי מה הכוונה, אבל המילים האלה לא מעלות ולא מורידות.

אבשלום וילן: צריך לנסח את הסעיף מעט יותר אלגנטי.

אבשלום וילן: אישרנו את סעיף 5, בכפוף לכך שמורידים את המילים "בלתי רצויים".

אבשלום וילן: תמי מור: "6.

אבשלום וילן: בסעיף 6 לפקודה – אחרי פסקה (א) יבוא: "(א1) לדרוש מכל אדם המפעיל מיתקן דיג קבוע או בריכת דגים להציג את תעודת ההיתר

אבשלום וילן: בפסקה (ב), בסופה יבוא "וכן להצטרף להפלגה ולפקח על הדיג"; אחרי פסקה (ב) יבוא: "(ב1) להיכנס לכל מקום שיש בו מיתקן דיג קבוע או בריכת דגים ולבדוק כל דג, ציוד, מכשיר דיג וחומר המצוי בהם;" היו"ר אברהם פורז: אישרנו גם את סעיף 6.

אבשלום וילן: נחזור אחורה כדי שנהיה בטוחים לגבי מה שנעשה כאן בתקופה שבה לא הייתי.

אבשלום וילן: מה זה "דיג קבוצתי"?

אבשלום וילן: שני אנשים או יותר הדגים דגים במסגרת של קבוצה?

אבשלום וילן: חיים אנג'וני: כן.

אבשלום וילן: אתי בנדלר: מדוע כששניים דגים ביחד, צריכים לקבל על כך היתר?

אבשלום וילן: זה לא קצת מרחיק לכת?

אבשלום וילן: תמי מור: זה צריך להיות למטרות חינוך, נופש, מחקר או חלקאות מים.

אבשלום וילן: חיים אנג'וני: אינני יודע אם זה כתוב נכון, אבל הכוונה לכך שעבודת דיג היא עבודה צוותית – אם בספינה שבה בעל הספינה מפעיל צוות דייגים, או אם מדובר בחוואי שיש לו צוות של מגדלי דגים שהוא עובד איתם.

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: איך אני מונע ששני אנשים שהולכים יחד לדוג – הם נהנים מזה כנראה, נקרא לזה נופש – לא ייחשבו כעבריינים?

אבשלום וילן: שמואל פיזנטי: אם לכל אחד מהם יש רשיון – אין שום בעיה.

אבשלום וילן: היו"ר אברהם פורז: לא.

אבשלום וילן: לאף אחד אין רשיון.

אבשלום וילן: שמואל פיזנטי: אם לאף אחד רשיון והם דגים מהחוף בחכה – מותר להם.

אבשלום וילן: תמי מור: זה כתוב בפקודת הדיג.

אבשלום וילן: אתי בנדלר: תראו לנו את סעיף הפטור.

אבשלום וילן: תמי מור: סעיף 3.(4)(א) לפקודה: "אסור לשום אדם לדוג דגים בישראל אלא אם כן הוא בעל רשיון לדוג דגים בישראל שניתן על פי פקודה זו: בתנאי כי – כל אדם המעלה דגים בחכה מן החוף, וכל ששמו רשום על גבי רשיון שניתן לחברה או לאגודה שיתופית או על גבי רשיון דגים רק באיזה חלק מסוים מישראל או על גבי רשיון מיוחד שניתן על פי סעיף קטן (2) מסעיף זה, לא יהא חייב לקבל רשיון כזה;"

אברהם פורז: אבל תיקנתם את ההגדרה עכשיו.

אברהם פורז: תמי מור: אנחנו משאירים את סעיף 4(א), לא פגענו בו.

אברהם פורז: אנחנו רק מאפשרים לאנשים שרוצים לדוג יחד לבחור בקטע הזה של דיג קבוצתי ולקבל רישוי או לקחת רשיונות אחד אחד.

אברהם פורז: זו פשוט אופציה נוספת.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: שני אנשים שהולכים לדוג יחד צריכים רשיון?

אברהם פורז: אתי בנדלר: התוצאה המשפטית עלולה להיות שאם שני בודדים שאינם מכירים אחד את השני עומדים על שפת הים ודגים דגים – זה בסדר.

אברהם פורז: אם הם הגיעו ביחד – זאת עבירה.

אברהם פורז: תמי מור: יש רשות.

אברהם פורז: אתה רשאי לתת להם רשיון אחד קבוצתי.

אברהם פורז: עבד אלמאלכ דהאמשה: צריך להבדיל בין דיג חובבני של אנשים לבין אנשים שזה מקצועם או שזה לפרנסתם ועושים זאת יום-יום.

אברהם פורז: תמי מור: זה בא להקל.

אברהם פורז: כיום צריך רשיון אישי לכל דייג, חוץ מאשר דיג מהחוף.

אברהם פורז: זו אופציה נוספת.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: מה קורה אם נוריד את המילה "נופש" ונאמר שני אנשים או יותר שמגיעים במסגרת קבוצה למטרות מסחריות כמובן ולמטרות חינוך, מחקר או חקלאות?

אברהם פורז: יוצא שאלה שדגים למטרות נופש הם לא חייבים.

אברהם פורז: אתי בנדלר: הם לא נכללים במסגרת של דיג קבוצתי.

אברהם פורז: תמי מור: יש ספינות שאנשים באים ודגים מהספינה, כנופש.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אבל אז הספינה צריכה רשיון.

אברהם פורז: נניח אדם מפעיל סירה, הוא מוציא אנשים ללב ים ושם הם עומדים עם החכה, אתם רוצים שכל אחד מהם יקבל רשיון?

אברהם פורז: תמי מור: זה מה שקורה כיום.

אברהם פורז: שמואל פיזנטי: זה בדיוק מה שרצינו לפתור.

אברהם פורז: המצב הנוכחי הוא שאם אתה מוציא על סירה דייגים – יותר משלושה בסירה אחת, נניח עשרה, שנים-עשר – והם דגים בים בחכה, כל אחד מהם צריך שיהיה לו רשיון דיג אישי.

אברהם פורז: זה המצב החוקי היום.

אברהם פורז: מה שאנחנו רוצים היינו לפתור ברעיון של הרשיון הקבוצתי זה שאפשר יהיה לתת לבעל הספינה שמוציא דייגים לנופש רשיון קבוצתי – מותר לך להפעיל עד 12 דייגים, ואז הוא, בזכות הרשיון שלו יוכל לתת לדייגים האלה לדוג.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: עזוב רגע את בעל הספינה והרשיון שלו.

אברהם פורז: אנחנו לא רוצים ליצור מצב ששניים או שלושה אנשים שסתם באו בכלי רכב משותף כי הם חובבי דיג והתיישבו במקום – הפכו לעבריינים.

אברהם פורז: כנראה שזה המצב היום, אבל המצב היום אבסורדי.

אברהם פורז: אני מניח שלא אוכפים את זה, אבל באיזשהו מקום צריך לתקן את זה.

אברהם פורז: תמי מור: כל איש צוות על ספינה צריך רשיון אישי, ותמיד זה שניים-שלושה-ארבעה.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אני מדבר על דייג חובב.

אברהם פורז: חיים אנג'וני: בחוף הים לא משנה – יעמדו עשרה אנשים, לא יהיו עבריינים.

אברהם פורז: זה לא משנה אם הם באו יחד.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: לא נכון.

אברהם פורז: לפי זה הם קבוצה.

אברהם פורז: תמי מור: לא.

אברהם פורז: יש את סעיף 4(א) שאומר שזו חכה מן החוף.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: איך אנחנו מבדילים ששני אנשים שבאו יחד במכונית והם דגים ביחד, הם לא קבוצה?

אברהם פורז: מה זה המילה "קבוצה"?

אברהם פורז: דובר: הגדרנו מה זה קבוצה.

אברהם פורז: תמי מור: כתוב שהוא לא חייב לקבל רשיון אם הוא דג מהחוף.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אולי נגיד: הדגים במשותף.

אברהם פורז: אתי בנדלר: אולי אפשר בסעיף 4(א) – כל אדם המעלה דגים בחכה מן החוף, לרבות במקרה של דיג קבוצתי – כאן להכניס את זה, בסעיף הפטור.

אברהם פורז: זאת אומרת שאם זה מספר אנשים שביחד מעלים דגים בחכה מן החוף, הם לא ייחשבו למבצעי דיג קבוצתי החייבים בהיתר מן השר.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: תתקנו את הנוסח.

אברהם פורז: תמי מור: ובלבד שהמפעיל של הדיג הקבוצתי הזה – יש לו רשיון.

אברהם פורז: אתי בנדלר: לא.

אברהם פורז: תמי מור: הם ממילא לא צריכים.

אברהם פורז: אתי בנדלר: הם כן צריכים.

אברהם פורז: תמי מור: צריך להסדיר את זה אם את רואה בעיה, כי אנחנו לא רואים את הבעייתיות.

אברהם פורז: שמואל פיזנטי: הסעיף הזה רק בא להקל ולא להקשות.

אברהם פורז: אתי בנדלר: סעיף 3.(4)(א) לחוק העיקרי – אחרי "כל אדם המעלה דגים בחכה מן החוף", יבוא: "לרבות אדם הדג כאמור במסגרת של דיג קבוצתי".

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: את יתר ההגדרות אני משאיר.

אברהם פורז: יש איזושהי בעיה בסעיף 2?

אברהם פורז: מרב קנולר: נשאר הסעיף שדיברתי עליו בתחילת הישיבה – ההסתייגות שלנו לנושא שמירת הדינים, היחס שבין הפקודה הזאת לבין חוקים אחרים.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: מי אמר שהחוק הזה מבטל דינים אחרים?

אברהם פורז: מרב קנולר: לא אמרתי.

אברהם פורז: יש היום מצב של חוסר בהירות משום שחוק גנים לאומיים (שמורות טבע) קובע בין היתר שאסור לפגוע בערכי טבע מוגנים.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: האם יש בעיה בעניין הזה?

אברהם פורז: מישהו יכול לפרש זאת באופן שפוגע בחוקים אחרים?

אברהם פורז: אתי בנדלר: מדוע את חושבת שזה מבטל?

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: כשאציג את החוק במליאה, אני אסביר שהחוק הזה בא להוסיף ולא בא לפגוע בחוקים אחרים.

אברהם פורז: לדעתי זה הדין הכללי בדרך כלל, אלא אם כן במפורש הוא מבטל משהו.

אברהם פורז: אני אסביר בנאום במליאה את העובדה שזה לא פוגע בדינים אחרים.

אברהם פורז: אבשלום וילן: כבוד היושב ראש, ראשית הנושא הזה הוא חשוב – גם קטנות הן גדולות, אבל יותר מזה.

אברהם פורז: ככל שרמת החיים עולה, נושא הדגים והדיג – גם ברמת הנופש אבל גם בעיקר בתחומי האכילה- הולך וגדל.

אברהם פורז: לכן צריך לקדם את החוק הזה כדי למנוע כניסת אינטרסנטים.

אברהם פורז: רות רוטנברג: אני מצטערת על האיחור.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: פתרנו את הבעיה שלכם לגבי הכלובים בים סוף.

אברהם פורז: רות רוטנברג: זה לא נפתר, אדוני.

אברהם פורז: אני יודעת שאני לא אהיה כאן פופולרית.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: קבענו בהתייעצות – סעיף 4(ב).

אברהם פורז: רות רוטנברג: זה לא ראוי.

אברהם פורז: התייעצות זה "שמענו אותך".

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: גברת רוטנברג, באה אלי הצעה ממשלתית שלשר לאיכות הסביבה אין שום SAY חוץ מאשר בהרעלת דגים, בבריכות – אלה שנותרו לאחר הורדת המים.

אברהם פורז: אנחנו כותבים התייעצות, ואתם לא מרוצים.

אברהם פורז: רות רוטנברג: נהדר לנו, למפרץ אילת בושה וחרפה, גרוע מאד.

אברהם פורז: שלום ברלנד: את על תקן של מומחה?

אברהם פורז: רות רוטנברג: אנחנו הסכמנו וכתבנו את זה ודיברנו על כך ורבנו על כך.

אברהם פורז: שלום ברלנד: יש הנחיות יועץ.

אברהם פורז: רות רוטנברג: היה לי יותר קל להסתתר מאחורי הנחיות יועץ.

אברהם פורז: בכל זאת, החוק הזה וההסכמות האלה התקבלו לפני שלוש-ארבע שנים.

אברהם פורז: מה שקרה במפרץ אילת מאז הוא שונה ומחייב חשיבה חדשה.

אברהם פורז: מי שלא מתאים את החשיבה שלו לעובדות בשטח, לנזקים בשטח – לא עושה את עבודתו.

אברהם פורז: יש כאן שני אינטרסים שבאים לידי ביטוי באישורים.

אברהם פורז: אחד – העובדה שמדובר רק בתוך הים, לא בגידול דגים בשום מקום אחר.

אברהם פורז: יש גם אינטרס של שיט.

אברהם פורז: האינטרס של השיט מקבל התייחסות שונה – ואני חושבת שזהו אינטרס מאד חשוב – השמירה על איכות הים, על האקולוגיה של מפרץ אילת היא לפחות חשובה כמו הנושא של השיט, ואני חושבת שלא נעשה את עבודתנו כאן ונחטא למה שקורה.

אברהם פורז: התייעצות זה לא אישור, והשיקול של השמירה על איכות הים – אני חושבת שראוי.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אני חושב שאם השר לאיכות הסביבה, בהתייעצות שתתקיים איתו, יגיד לא – אני מניח שהוא יגיד לא על סמך נתונים – יהיה קשה מאד לשר החקלאות לתת אישור בניגוד, ואם הוא בכל זאת יתן, זה יילך לבית המשפט, אני לא מאמין שזה יעמוד.

אברהם פורז: רות רוטנברג: למה לעשות את זה כך?

אברהם פורז: למה שבתי משפט יחליטו עבורנו?

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אני לא אוהב אישור של שני שרים, זה מתכון לשיתוק.

אברהם פורז: רות רוטנברג: יש לנו כבר את שר התחבורה.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אם השר לאיכות הסביבה ירצה להגיש הסתייגות ולהפוך את ההתייעצות לאישור – אני אאפשר לכם.

אברהם פורז: אתי בנדלר: גברת רוטנברג, אם השר לאיכות הסביבה מחליט להסתייג, אני מבקשת שתשתדלי להעביר אלי את ההסתייגות עד תחילת שבוע הבא.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: בהתחשב בכך שסעיפים 1 ו-2 אושרו בישיבה קודמת, יתר הסעיפים – בכפוף לתיקונים- אושרו.

אברהם פורז: אתי בנדלר: מה עם סעיף תחילה?

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: תחילה תוך שישה חודשים.

אברהם פורז: נשאיר זאת כפי שכתוב כאן.

אברהם פורז: בהסכמת חבר הכנסת וילן, אנחנו מעבירים את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

אברהם פורז: האם אתה רוצה להסתייג לשם החוק?

אברהם פורז: אתי בנדלר: לא לשם.

אברהם פורז: לסעיף כלשהו.

אברהם פורז: אבשלום וילן: כן.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: תרשמי לחבר הכנסת וילן הסתייגות כדי שיוכל לדבר במליאה.

אברהם פורז: אתי בנדלר: עשר דקות.

אברהם פורז: היו"ר אברהם פורז: אנחנו מאשרים את הצעת חוק לתיקון פקודת הדיג (מס' 3), התשנ"ח-1998, לקריאה שנייה ושלישית.

אברהם פורז: אם השר לאיכות הסביבה ירצה לשנות זאת מהתייעצות, אנחנו נאפשר לו להגיש הסתייגות כזאת.

אברהם פורז: תודה רבה, הישיבה נעולה.