ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 334, 2001-08-22 11:00

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה המשותפת של ועדת הכספים וועדת הכלכלה, ביחד עם עמיתי חבר הכנסת אברהם פורז.

יעקב ליצמן: אני מקדם בברכה את שר התיירות, השר רחבעם זאבי.

יעקב ליצמן: הנושא העומד על סדר יומנו הוא המשבר בתיירות.

יעקב ליצמן: אין זה סוד שבעקבות המצב הבטחוני, התיירות נמצאת במצב קשה מאוד.

יעקב ליצמן: מאידך, אנחנו רואים גם שאזרחי ישראל יוצאים הרבה לחוץ-לארץ.

יעקב ליצמן: הם לא מנצלים את מצב השפל שיש בתיירות כדי לנוח ולנפוש בבתי-מלון בארץ.

יעקב ליצמן: יש לנו בתי מלון יפים.

יעקב ליצמן: מה שאנחנו מתכוונים להציג בפני התיירים מחוץ-לארץ יכול לשרת גם את הישראלים.

יעקב ליצמן: אני בטוח שרבים מתושבי הארץ לא ביקרו באותם מקומות.

יעקב ליצמן: חבל שלא מנצלים את זה.

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה ואעביר את רשות הדיבור לחברי, יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת פורז.

יעקב ליצמן: אחר-כך אנחנו נשמע את השר ונראה מצגת.

אברהם פורז: בוקר טוב.

אברהם פורז: כינסנו את הישיבה הזאת משום שאנחנו מודעים לבעיות הקשות שענף התיירות נקלע אליהן, שלא באשמתו.

אברהם פורז: כל האירועים המדיניים הם בוודאי לא אשמתה של תעשיית התיירות.

אברהם פורז: יש דברים בהם אולי כמעט ואי אפשר לעשות דבר.

אברהם פורז: אני יכול להבין מה קורה לתייר פוטנציאלי שחשב אולי להגיע לכאן ורואה כתבה באחת מרשתות הטלוויזיה על הפיגועים.

אברהם פורז: קראתי בעתונות - בוודאי השר זאבי יודע טוב ממני - שגם במצרים יש ירידה דרמטית במספר התיירים.

אבי אלה: רק באיזור סיני.

אברהם פורז: האם ללוקסור עדיין התיירים באים כמו קודם לכן?

אברהם פורז: גם בירדן יש ירידה בתיירות.

אברהם הירשזון: זה לא מנחם אותנו.

אברהם פורז: אולי זה טוב במובן הזה, שגם לשכנים שלנו יהיה עניין ללחוץ על הפלשתינאים להירגע.

אברהם פורז: אבל מעבר לזה, זה מראה על ההשלכות.

אברהם פורז: אני הייתי בעצמי בחוץ-לארץ, חזרתי לפני כמה ימים, וכמעט בכל מקום חשבו שבישראל יש סכנה איומה להלך ברחובות.

אברהם פורז: למרות שאני יכול לומר לכם שבעיר כמו סן-פאולו בברזיל יש 80 רציחות ליום.

אברהם פורז: אני חושב שהרבה יותר מסוכן להסתובב שם ברחוב והסיכוי להיפגע שם גדול מאשר אצלנו, ובכל זאת זה המצב.

אברהם פורז: התכנסנו פה לא כדי להסביר כמה המצב קשה, את זה כולנו יודעים, אלא אנחנו מנסים למצוא פתרונות.

אברהם פורז: נשמח לשמוע מהאורחים שלנו מה לדעתם צריך לעשות.

אברהם פורז: כמובן, בעיקר מבחינתה של המדינה, כי בתחום העסקי אנשים יודעים לנהל את העניינים שלהם יותר טוב מאיתנו.

אברהם פורז: על סדר יומנו בהמשך יש 3 הצעות לדיון מהיר שהגיעו לוועדת הכלכלה: 1) הכבדה מיותרת על בעלי רכב לתיירות, של חבר הכנסת דוד מגן.

אברהם פורז: 2) מצב התיירות לחופי ים-המלח, של חבר הכנסת אמנון כהן.

אברהם פורז: 3) תמיכה במובטלים בענף התיירות, של חברת הכנסת נעמי חזן.

לאה ורון: היא איננה כאן אבל היא ביקשה שהוועדה תדון בהצעה.

אברהם פורז: אני מציע, כפי שציין עמיתי חבר הכנסת ליצמן, ששר התיירות רחבעם זאבי יפתח.

רחבעם זאבי: אדוני יושב-ראש ועדת הכספים, אדוני יושב-ראש ועדת הכלכלה, חברי הכנסת הנכבדים, שותפים וחברים לעבודה בתעשיית התיירות, בוקר טוב.

רחבעם זאבי: ראשית, אני מבקש להודות לשני יושבי-ראש הוועדות, שנאותו בעת הפגרה לעשות ישיבה, שהייתי קורא לה ישיבת חירום, ואולי היא קצת מאוחרת - לא באשמתכם - אחרי 10 חודשים שהענף הזה נמצא במשבר קשה ביותר.

רחבעם זאבי: אני יכול להגיד שאנחנו מוצאים אצלכם אוזן קשבת יותר מאשר אצל משרד האוצר, שמתייחס אל התיירות, אל הענף, אל משרד התיירות ואפילו אל שר התיירות בגישה ש'צריכים לעבור על סדר היום כי יש בעיות רציניות אחרות'.

רחבעם זאבי: אינני מבטל את הבעיות הרציניות שיש לאוצר ואינני מקנא בשר האוצר אבל משרד האוצר איננו מבין עד לרגע זה שהתמוטטות תעשיית התיירות תגרום להתמוטטות של כל הכלכלה בישראל, כי הכלכלה בישראל היא שלובה.

רחבעם זאבי: כאשר נסגרים בתי-מלון, נסגרים בעקבותיהם הספקים של בתי-המלון, המסעדות שמשרתות את בעלי בתי-המלון, המוניות שמשרתות את בתי-המלון, מכבסות שעובדות עבורם, ספקי הפרחים, ספקי המזון וכולי.

רחבעם זאבי: יהיה פה דומינו ואז הם יגלו את זה.

רחבעם זאבי: יכול להיות שהדיון הוא מאוחר בגלל שהענף הזה מורכב מאנשים יפים.

רחבעם זאבי: אני אומר את זה לא מפני שהם נוכחים אלא מכיוון שהם לא אנשים שמבעירים צמיגים או ששוכבים לרוחב הכביש.

רחבעם זאבי: בכל ענף אחר בישראל לא היו מחכים 10 חודשים במצב כל-כך חמור עד שזה יידון בצורה ציבורית רצינית.

רחבעם זאבי: אין לנו במה יותר חשובה מאשר הכנסת, ובכנסת שתי הוועדות הרלוונטיות שזימנו במשותף את הישיבה הזאת.

רחבעם זאבי: כאמור, כפי שאמר יושב-ראש ועדת הכספים, המשבר בתיירות הוא תוצאה של המשבר הבטחוני שהתחיל בראש השנה תשס"א, לפני 10 חודשים, ואיננו רואים את קיצו.

רחבעם זאבי: אף אחד, לא בקבינט הבטחוני, לא ראש הממשלה, אף אחד לא יכול להגיד לנו מתי יסתיים המשבר הבטחוני.

רחבעם זאבי: אוסיף על זה ואומר: גם אם היו אומרים לנו שיש תאריך לסיום המשבר הבטחוני, לא למחרת תתחדש התיירות, כי תיירות לא מתנהלת לפי פקודה במיקרופון: 'נוע, נוע, סוף, תוקפים'.

רחבעם זאבי: התיירות הולכת בתהליך של מריטת נוצות.

רחבעם זאבי: כלומר, יש הסבה מקצועית של אנשים, יש סגירת בתי מלון.

רחבעם זאבי: עד לרגע זה נסגרו 31 בתי-מלון, וזה לא הסוף.

רחבעם זאבי: לחדש פעולה של בית-מלון, זה לא פקודה של המנהל או של הבעלים.

רחבעם זאבי: זה למצוא את העובדים, שבינתיים הלכו לאן שהלכו, החל מפקיד הקבלה וגמור בשף, החל בחדרנית וגמור בעובדי האחזקה.

רחבעם זאבי: זה אופרציה קשה ומורכבת מאוד.

רחבעם זאבי: עד שלא מסתכלים עליה מקרוב לא יודעים שזה לא בסך הכל בית שמאכלס 300 חדרים, או 200 חדרים, או 400 חדרים אלא זה אופרציה מורכבת מאוד.

רחבעם זאבי: כאשר ייגמר המשבר הבטחוני אנחנו נגלה שאנחנו צריכים הרבה חודשים - ויש כאלה האומדים את זה אפילו עד שנתיים - כדי שנחזור למצב שבו היינו לפני פרוץ המשבר.

רחבעם זאבי: עד היום פוטרו בענף רבבות בני אדם.

רחבעם זאבי: אין לי מספר מוסמך.

רחבעם זאבי: יש האומרים 49,000 ויש האומרים 59,000 או 61,000.

יוסף יצחק פריצקי: רבע מהמובטלים במדינה?

רחבעם זאבי: חלק מהם מצאו פרנסות אבל הם פוטרו מענף התיירות.

רחבעם זאבי: יש אנשים שלא רשומים כמובטלים, אלה העצמאיים.

רחבעם זאבי: אם במושב ורד יריחו, שהתבסס עד היום על צימרים, אף צימר אחד לא הושכר במשך 10 החודשים האחרונים, אז הם לא רשומים בלשכת התעסוקה.

רחבעם זאבי: אתה לא יכול לרשום את 40 המשפחות של ורד יריחו.

רחבעם זאבי: אבל אם כבר הזכרתי את ורד יריחו, אני אספר את הסיפור של הישוב הזה, כמשל.

רחבעם זאבי: הישוב הזה ראה ברכה בעמלו בחקלאות בגלל האקלים המיוחד של בקעת הירדן אבל פרץ השלום, מזרח תיכון חדש.

רחבעם זאבי: החלקות שלהם הן על-יד יריחו, בתוך יריחו, משיקות ליריחו ואין אפשרות לעבוד באותן חלקות.

רחבעם זאבי: תושבי יריחו, אגב, מחבלים להם בבננות ובתמרים.

רחבעם זאבי: בקיצור, לא היתה להם פרנסה חקלאית.

רחבעם זאבי: אבל הפלשתינאים הקימו קזינו ביריחו שמצריך חדרים.

רחבעם זאבי: אז התחילו לבנות בורד יריחו צימרים, שהיו בתפוסה יפה.

רחבעם זאבי: הם נכנסו לאמוק של בניית צימרים.

רחבעם זאבי: אחד מהתושבים בנה 16 חדרים.

רחבעם זאבי: אתם מנחשים שלבנות צימר בימינו זה לא רק חדר עם 4 קירות ותקרה.

רחבעם זאבי: אלה שהולכים לקזינו צריכים גם מקלחת ואולי אפילו ג'קוזי ומיזוג אוויר.

רחבעם זאבי: מזה 10 חודשים הקזינו מושבת, ואני מקווה שהוא יהיה מושבת לעולמים.

רחבעם זאבי: אבל אנחנו לא עוסקים בקזינו.

רחבעם זאבי: אנחנו עוסקים בתושבים הישראליים של ורד יריחו.

רחבעם זאבי: הם במצב קשה מאוד מפני שלא רק שאין להם לחם.

רחבעם זאבי: הם צריכים להחזיר כל חודש לבעלי החוב שלהם, לבנקים, למשפחות - הם לקחו כסף מן היקב ומן הגורן, מכל מקום כי הם היו בטראנס של בניית צימרים, להרוויח מהקזינו, והם במצב רוח קשה מאוד, במצב רוח של "מצדה", דבר נורא.

יוסף יצחק פריצקי: מצדה היא אתר תיירות ידוע.

רחבעם זאבי: אני יודע שכתבת היום בעיתון שצריך להביא את התיירים למצדה כדי שהם יתאבדו.

יוסף יצחק פריצקי: לא.

יוסף יצחק פריצקי: כדי לראות.

רחבעם זאבי: מה שכתבת לא עוזר לתיירות, וחבל שכתבת.

יוסף יצחק פריצקי: אתה עוזר לתיירות, אדוני השר, מאוד.

רחבעם זאבי: יש משבר קשה מאד בתיירות.

רחבעם זאבי: בתוך הענף יש גורמים שאין להם את החמצן, את הנשימה להמשיך.

רחבעם זאבי: לא שהעשירים והגדולים יכולים.

רחבעם זאבי: גם כאשר רשת בתי-מלון מפסידה 100-150 אלף שקל לחודש היא לא יכולה לשחק בזה בלי סוף.

רחבעם זאבי: אבל אי אפשר להגיד את זה על מורה דרך, שבמשך 10 חודשים לא הדריך אף קבוצה ובינתיים "אכל" את הרזרבות שלו ולקח את הקרנות של ילדיו.

רחבעם זאבי: שמענו כל מיני סיפורים אישיים קשים מאוד.

רחבעם זאבי: אגב, היה מקרה של נסיון התאבדות של מורה דרך שאמר שהוא לא יכול יותר.

רחבעם זאבי: למזלו הוא ניצל כי אשתו הקדימה לשוב הביתה ומצאה אותו עם המכתבים.

רחבעם זאבי: לא נתנו לזה פרסום כי זה לא מוסיף למורל הלאומי, וגם לא עוזר לתיירות.

רחבעם זאבי: אבל כדאי שאלה שקובעים את המדיניות ומקבלים את ההחלטות יהיו מודעים לכך.

רחבעם זאבי: אני פונה לחברי הכנסת.

רחבעם זאבי: דעו שאנחנו במשבר בענף שאין לו תחליף.

רחבעם זאבי: בזמנו חשבנו שהכלכלה של מדינת ישראל תהיה על תפוזי יפו (Jaffa orange), חשבנו על חקלאות.

רחבעם זאבי: הלך זה, הלך גם זה.

רחבעם זאבי: חשבנו יהלומים - הלכו היהלומים.

רחבעם זאבי: חשבנו היי-טק - ההיי-טק במשבר.

רחבעם זאבי: אין לנו מכרות זהב, אין לנו מכרות בדיל, אין לנו נפט, אין לנו גז.

רחבעם זאבי: יש לנו שמש, ימים יפים, יש לנו מקומות היסטוריים ארכיאולוגיים הקדושים ל-3 דתות גדולות מונותיאיסטיות ואת זה אנחנו מצווים להפוך לדולרים.

רחבעם זאבי: אם רוצים לסגור את ענף התיירות, יכולים.

רחבעם זאבי: אבל שיגידו לנו אז לאן אנחנו מוּפנים.

יגאל ביבי: מי זה "יגידו לנו"?

רחבעם זאבי: האוצר, הממשלה.

יגאל ביבי: כלומר, אתה אומר שהממשלה גם בתחום הזה לא מתפקדת?

רחבעם זאבי: אני ער לכך שאתה באופוזיציה ואני בקואליציה היום, לשם שינוי.

רחבעם זאבי: במשך שנים זה היה הפוך.

יגאל ביבי: אתה אומר שהאוצר לא נותן לך לפתח את התיירות.

רחבעם זאבי: נכון.

יעקב ליצמן: אנחנו נשמע גם את נציגי משרד האוצר.

יגאל ביבי: מילא הבטחון - אני מבין שאתה מאוד "חסיד" של הממשלה בנושא הבטחון.

יגאל ביבי: אבל גם בתיירות?

רחבעם זאבי: חבר הכנסת ביבי, גם בבטחון וגם בנושא הכלכלה אני חבר קואליציה אבל קוראים לזה קומפוזיציה.

רחבעם זאבי: אני יושב שם בשל שיקולים שאתה יודע אותם.

רחבעם זאבי: אני מציע שלא נהפוך את הדיון הזה לניגוח.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת ביבי, בגללכם ברק עלה לשלטון, אז אל תהיו צדקנים.

יגאל ביבי: אני כבר לא יודע מי יותר טוב או מי יותר רע.

רחבעם זאבי: חבר הכנסת ביבי, הרי שנים אתה ישבתם בפנים ולא גיחכנו על כך.

יעקב ליצמן: רבותי, אנחנו לא מדברים על תיירות בממשלה.

רחבעם זאבי: אני מאמין שגם לחבר הכנסת ביבי מה שאיכפת זה כלכלת ישראל והתיירות לארץ ישראל.

יגאל ביבי: לי בכל אופן היה חלק בבניית התיירות, לפחות בטבריה.

יגאל ביבי: לי כואב לא פחות מכל אחד אחר.

יגאל ביבי: אני מזועזע ממה שהולך.

יגאל ביבי: כשהייתי השבוע בטבריה, בכיתי על מה שהולך שם.

רחבעם זאבי: טבריה היא עיר שהיתה מבוססת על תיירות, רק על תיירות.

רחבעם זאבי: בחוכמתנו כי רבה בנינו אותה על ענף אחד בלבד והיא היום הפכה להיות לעיר רפאים.

רחבעם זאבי: עיר במצב רוח קשה מאוד, עיר של מובטלים, עיר שחיה במצב-רוח של מלונות סגורים.

רחבעם זאבי: אין תיירים, אין מסעדות.

רחבעם זאבי: הכנרת נסוגה לאן שהיא נסוגה - גם זה סיפור.

רחבעם זאבי: היום אפשר להלך על הכנרת - לא רק ישו הלך על הכנרת, כל באי עולם יכולים ללכת על הכנרת.

רחבעם זאבי: זה לא מצחיק.

רחבעם זאבי: כל הגורמים פועלים לרעתנו.

רחמים מלול: כנראה גם ישו הלך עליה כאשר היא היתה יבשה.

יגאל ביבי: הוא עשה סקי ...

רחבעם זאבי: אני מתעסק גם בהיסטוריה, גם בארכיאולוגיה, אבל עכשיו אני אחראי על תיירות, אז תנו לי להשלים את דברי.

ישראל כץ: אני חייב לציין שמפלס הכנרת הוא ירושה משלטון ברק ...

רחבעם זאבי: אני רוצה לסכם - לפני שאבקש מחברי ממשרד התיירות ומארגוני התיירות הנכנסת להציג את המצגת - ולהגיד שהמשבר הוא קשה מאוד ולא רואים את קיצו.

רחבעם זאבי: הוא סוחף היום עשרות אלפי משפחות בישראל.

רחבעם זאבי: הוא לא נשאר בתחום התיירות.

רחבעם זאבי: זה יהיה עוורון או מדיניות של בת-יענה שטומנת את ראשה בחול לא להבין שאם אנחנו לא נדאג לתיירות אנחנו בעצם מזלזלים בכלכלה של ישראל.

יגאל ביבי: מה תקציב השיווק לתיירות במשרד התיירות השנה?

יגאל ביבי: האם הכפילו אותו השנה?

רחבעם זאבי: תיכף יענו לך.

רחל אבנעים: מה עם הפועלים?

רחל אבנעים: אף אחד לא מזכיר אותם.

אברהם פורז: גברתי, את לא יכולה לדבר בלי רשות.

אברהם פורז: אל תכריחו אותנו להוציא אנשים.

רחבעם זאבי: אם מישהו חושב שהתרופה למשבר, האספירין או האקמול הוא בזה שאנחנו נעשה תעמולה או הסברה או מודעות - הוא שוגה.

רחבעם זאבי: קמפיין של 10 מיליון דולר הולך לאיבוד ב-30 שניות כשמראים ב-CNN פיגוע במרכז ירושלים, ומקפידים ב-CNN להראות את זה כל חצי שעה.

רחבעם זאבי: ירושלים מעניינת יותר מאשר מקומות אחרים, והיהודים מעניינים יותר.

רחבעם זאבי: הנה, ראינו שבספרד השבוע היו שני פיצוצים של המחתרת הבסקית אבל זה לא משפיע על התיירות שם.

רחבעם זאבי: גם אשתקד היו שם פיגועי טרור ובספרד היו בשנה שעברה 58 מיליון תיירים.

רחבעם זאבי: ואילו אצלנו ---

אברהם פורז: אבל השר זאבי, כשהיו פיגועים של המחתרת הכורדית בתורכיה בהחלט היתה ירידה בתיירות.

אברהם פורז: זה תלוי.

קריאה: זה ירידה לזמן קצר.

אברהם פורז: אבל אצלנו זה גם נמשך זמן ארוך.

רחבעם זאבי: יש ארצות שבהן זה משפיע ויש ארצות שבהן זה לא משפיע.

רחבעם זאבי: בלונדון ה-IRA עושה את שלו ואתם מוצאים ישראלים באוקספורד סטריט יותר מאשר אתם מוצאים אותם ברחוב יפו בירושלים.

רחבעם זאבי: אותם הישראלים שפוחדים, שמדירים את רגליהם מירושלים, מבוגרים כילדים, תלמידים כתנועות נוער, שלא עולים לירושלים - ירושלים נהייתה טאבו ---

יגאל ביבי: אז אתה אומר שכסף לא יעזור כאן?

רחבעם זאבי: כסף יעזור.

רחבעם זאבי: אני לא אַרצה על זה כעת כדי שיהיה זמן למצגת.

רחבעם זאבי: אגיד רק במשפט אחד.

רחבעם זאבי: התפקיד העיקרי שלנו הוא לשמור ולשמר את התשתית ליום שנוכל לחדש את תעשיית התיירות.

רחבעם זאבי: אם אנחנו לא נשמר את התשתית ייקח לנו שנים והרבה מיליוני שקלים להחזיר אותה.

ישראל כץ: זה לא מדוייק.

ישראל כץ: התפקיד הוא גם להגביר את תיירות הפנים.

רחבעם זאבי: זה הסעיף השני שאני רוצה להציג.

רחבעם זאבי: התפקיד השני שלנו הוא להקטין את הנזק ככל האפשר בדרכים שונות: א) למשל לפנות ליהדות העולם.

רחבעם זאבי: רק 20% מיהדות העולם היתה אי פעם בישראל, 80% לא באו.

רחבעם זאבי: המאפיין של העם היהודי לדורותיו היה סולידריות.

רחבעם זאבי: צריכים לפנות לעם היהודי, ובוודאי ליהדות ארצות-הברית, שתבוא הנה.

יוסף יצחק פריצקי: תפנה לקהילה הרפורמית בארצות-הברית.

רחבעם זאבי: ב) לבוא אל עצמנו.

רחבעם זאבי: הישראלים ממשיכים לצאת --

אברהם הירשזון: שמעתי שהשנה יצאו יותר מאשר בשנה קודמת.

רחבעם זאבי: -- בסדר גודל של כמיליון איש כל שנה.

רחבעם זאבי: הישראלים אינם סולידריים לעצמם.

רחבעם זאבי: הם לא מבינים שהפגיעה בתיירות תיפגע גם בהם.

רחבעם זאבי: להם לא יהיה לאן לחזור.

רחבעם זאבי: הענף שלהם, מקור הפרנסה שלהם גם כן ייפגע.

רחבעם זאבי: פה אנחנו בוחנים כל מיני יוזמות, כמו למשל לשנות את החוק של דמי ההבראה, שהם לא ינתנו כחלק מתלוש המשכורת אלא ינתנו על-ידי הגורם המעסיק ישירות לגורם המלין (המלין תרתי משמע, גם מלון וגם מתלונן), ועוד כמה דברים כאלה.

אברהם הירשזון: אם אתה פוטר את דמי ההבראה ממס אז יש תמריץ לאנשים לא לנסוע לחוץ-לארץ ולהישאר בארץ.

אברהם הירשזון: זאת הבעיה, ולא 'מי ייתן למי'.

רחבעם זאבי: גם זאת אפשרות.

רחבעם זאבי: גם על זה יש דיונים עם האוצר ועם עצמנו.

רחבעם זאבי: אנחנו בוחנים את כל האפשרויות שעלו בראשנו ובראשם של אחרים.

רחבעם זאבי: יגיע תורך ותציע את זה.

רחבעם זאבי: לסיום, אני מבקש בכל לשון של בקשה משתי הוועדות להפעיל את כל כוחן, ויש לכם כוח רב, גם מוסרי וגם תכליתי, כדי שממשלת ישראל, שאני חבר בה - אני בא לבקש מכם עזרה נגד המוסד שאני חבר בו - תצא משאננותה ומשלוותה ותגיש סיוע לענף הזה, שזקוק לעזרה אמיתית.

יעקב ליצמן: רשות הדיבור לנשיא התאחדות המלונות.

אבי אלה: רבותי יושבי-הראש, אדוני שר התיירות, חברי ועדות, אני באמת מודה לכם על כך שבתקופה כה קשה הסכמתם לכנס את הוועדות, למרות שהכנסת נמצאת בפגרה.

אבי אלה: אני מתנצל מראש בפני יושבי-הראש והחברים אבל אני חייב להגיד לכם ששמעתי אתכם בתחילת הדיון וחשבתי לעצמי: עכשיו אני מבין איפה הבעיה שלנו.

אבי אלה: בעצם נמצא פה ענף במשבר נוראי וחלק מחברי הכנסת, אם זה בבדיחות הדעת, אם זה לצורך עקיצות פוליטיות, או אם זה מסיבות אישיות, הופכים את הנושא לדבר לא רציני.

אבי אלה: יושב פה ענף שנמצא לקראת קריסה ואילו כאן מדברים האם מפלס המים היה נמוך עוד בתקופת שלטונו של ברק או לא.

אבי אלה: חבר'ה, זה לא רציני.

אבי אלה: אנחנו נמצאים במשבר אמיתי.

אבי אלה: חלק מהאנשים פה קרובים לפשיטת רגל, דעו את זה.

ישראל כץ: עם כל הכבוד לשני יושבי-הראש, לפחות אחד מכם היה צריך להעיר לאורח הנכבד שחוש הומור, או שנולדים איתו או שלא.

ישראל כץ: אל תחלק ציונים לחוש ההומור של חברי הכנסת.

אבי אלה: התנצלתי מראש.

אבי אלה: אתה צודק, חבר הכנסת כץ, שנולדים עם חוש הומור.

אבי אלה: אני רק מקווה שהענף הזה לא ימות עם חוש הומור, וזה הבעיה שלו.

ישראל כץ: זה לא קשור לנושא הדיון.

אברהם פורז: אנחנו מתייחסים לעניין הזה במלוא הרצינות, גם אם יש בדיחה פה ושם.

יעקב ליצמן: עובדה שאנחנו יושבים בפגרה.

יעקב ליצמן: חברי הכנסת באו בפגרה לישיבת חירום מיוחדת.

אבי אלה: לפני שהכנתי את הדברים שלי מאוד התלבטתי אם להציג בפניכם עוד פעם את הנתונים.

אבי אלה: שאלתי את עצמי: האם עוד פעם אגיד שפוטרו 60,000 איש בענף?

אבי אלה: אדוני השר, זה 59,000-61,000.

אבי אלה: מדובר על כ-60,000 איש שפוטרו מהענף הזה במהלך 10 החודשים האחרונים.

אבי אלה: אני מניח שאתם יודעים שנסגרו 30 בתי מלון.

אבי אלה: לצערי הרב אני לא יכול להגיד שזה הסוף.

אבי אלה: אני רוצה שתדעו שבשנה הזאת יגיעו למדינת ישראל קרוב למיליון תיירים בלבד - אולי אני טועה, קצת למעלה או קצת למטה - לעומת כמעט 3 מיליון תיירים שהגיעו בשנה שעברה.

אבי אלה: יש ירידה של למעלה מ-60% במספר ההגעות לישראל.

אבי אלה: לא היה אדם במדינת ישראל בכל קשת מקבלי ההחלטות, החל מראש הממשלה וכלה בפקידים באוצר, שלא עמדנו באופן פרטני ואישי והצגנו בפניו את הבעיות.

אבי אלה: ב-1.11.2000 ישבנו בחדר הזה ויושב-ראש ועדת הכלכלה ניהל דיון.

אבי אלה: ברשות

אבי אלה: כם אקרא לכם כמה דברים שאמרו חברי כנסת באותה ישיבה.

אבי אלה: חבר הכנסת יורי שטרן אמר: "יש פה צורך ללכת לקראת הענף ובאותם המקומות שנפגעו במיוחד להוריד את תשלום הארנונה ולפצות את הרשויות.

אבי אלה: בסוף זה יעלה יותר בזול מאשר חיסול ענף התיירות".

אבי אלה: באותה ישיבה אמר חבר הכנסת נחום לנגנטל: "יהיו כאן שני מצבים שמדינת ישראל תיקלע אליהם: פיצוי ישיר, כאשר יבואו ויגידו שזה אחד משלושת הענפים הגדולים של ישראל וייתנו פיצוי ישיר; הדבר השני, באמצעות פיצוי עקיף.

אבי אלה: אני אומר לממשלת ישראל, הדרך היחידה כרגע היא סבסוד.

אבי אלה: כאשר יש מצב אלימות צריך לסבסד את ענף התיירות".

אבי אלה: חבר הכנסת זאב בוים: "אני מצטרף לדברים רבים שאמר חבר הכנסת נחום לנגנטל.

אבי אלה: בנושא הארנונה - אני בא מהשלטון המקומי.

אבי אלה: אני בהחלט חושב שצריך לעשות משהו בעניין הארנונה".

אבי אלה: היושב-ראש חבר הכנסת אברהם פורז: "בנושא של הארנונה על בתי-המלון אני חושב שלעת הזאת צריך פשוט לתת פטור לתקופה הזאת.

אבי אלה: אני חושב שאנחנו כוועדה צריכים לתבוע את הפטור מהארנונה לתקופה מסויימת לבתי המלון".

אבי אלה: ראש הממשלה בוועידת המלונאים, בפורום רחב ומול העיתונות, והכל On record, הודיע חד-משמעת שהוא יתמוך בתהליך של עזרה ויקים קרן לעזרה.

אבי אלה: אם הוא לא יצליח להעביר אותה ישירות מול משרד האוצר, הוא יביא אותה לקבינט החברתי-הכלכלי ושם הוא יעביר אותה.

אבי אלה: אלה רק חלק מהדוגמאות לתמיכה המוסרית ולסימפטיה שקיבלנו.

אבי אלה: בפועל, אני אומר לכם רבותי, לא קיבלנו שום דבר.

אבי אלה: טפחו לנו על הכתף, הצטערו בצערנו, ניחמו אותנו אפילו, אבל בפועל לא קיבלנו שום דבר.

אבי אלה: המלחמה שלנו מול משרד האוצר היא מלחמה שלא הניבה תוצאות.

אבי אלה: אחת הסיבות, להערכתי האישית, היא בגלל שהוועדות או חברי הכנסת לא מספיק לחצו על הממשלה.

אבי אלה: יושבות פה שתי הוועדות החשובות ביותר, ועדת הכלכלה וועדת הכספים, החשובות בעניין ההשפעה והלחץ על משרד האוצר.

אבי אלה: הוועדות האלה צריכות ויכולות להכתיב למשרד האוצר.

אבי אלה: אלה שתי ועדות שיש בכוחן ויש בידן את הכלים למנוע מהלכים מסויימים בתמורה לכך שיעזרו לענף שלנו.

אבי אלה: לפיכך אני קורא היום, ואני חוזר על הדרישה של שר התיירות - אנחנו היום פה על מנת לדרוש מוועדת הכספים ומוועדת הכלכלה לפעול מול הממשלה.

אבי אלה: אפילו למנוע אישור בקשות עד שלא ינתן פתרון לענף התיירות.

יעקב ליצמן: איזה בקשות?

אבי אלה: אפילו לעכב את אישור התקציב.

אבי אלה: עד שלא יהיה בתוך התקציב פתרון לנושא התיירות, לא לאשר אותו.

אבי אלה: בידיך, אדוני יושב-ראש ועדת הכספים, כוח גדול מאוד בעניין הזה.

ישראל כץ: האם זאת נראית לך בקשה ריאלית?

אברהם פורז: חבר הכנסת כץ, עזוב.

אברהם פורז: בסוף יוצא שאנחנו מתקיפים אותם.

ישראל כץ: זה בדיוק להיפך.

ישראל כץ: אני מרגיש שהם מתקיפים אותנו.

ישראל כץ: יש כאן נציג אחד של הממשלה.

ישראל כץ: בואו נהפוך את הסדר לגבי מי אשם כאן.

אבי אלה: לא האשמתי את חברי הכנסת.

אברהם פורז: יכול להיות שהפתרון שמציעים הוא לא נכון אבל הבעיה קיימת.

אברהם פורז: אנחנו באנו לעזור להם.

יצחק וקנין: אני מתפלא על הוויכוחים האלה.

יצחק וקנין: הבעיה היא יותר מידי חריפה מכדי שאנחנו נתווכח על זוטות.

יצחק וקנין: בואו ננהל כאן דיון רציני ונראה איך אנחנו יכולים לסייע.

ישראל כץ: סגן השר וקנין, כשבא נציג בכיר של הענף ומכתיב לנו מה אנחנו צריכים לעשות מול הממשלה ---

אבי אלה: אני מציע.

יצחק וקנין: הוא לא מכתיב.

יצחק וקנין: הוא בצרה צרורה.

אברהם פורז: הוא מציע לך.

אברהם פורז: אתה לא חייב לקבל.

יורי שטרן: הוא מדבר מתוך מצוקה אמיתית.

ישראל כץ: הייתי מציע להתמקד.

ישראל כץ: אני לפחות רוצה לשמוע - לכן באתי בפגרה - במה אתה מצפה שאנחנו נוכל לעזור בצורה אמיתית.

ישראל כץ: תציע דברים שאנחנו נוכל לתמוך בהם.

רחבעם זאבי: חבר הכנסת ישראל כץ, אני מבקש ממך כחבר, תן למר אבי אלה להציג את שלו.

רחבעם זאבי: הוא מדבר בדם ליבו.

רחבעם זאבי: הוא מייצג ענף כואב וסובל.

רחבעם זאבי: יכול להיות שהוא לא היה מנומס כלפיך, לפי טעמך.

רחבעם זאבי: אני מבקש ממך, על בסיס של חברות אישית.

ישראל כץ: אני כבר בשלב אחד מעבר לזה.

ישראל כץ: מאחר והוא לא ידבר עוד פעם, אני מניח, אני מצפה לשמוע הצעות.

ישראל כץ: לא איכפת לי שיגיד גם את הדברים האלה.

רחבעם זאבי: אז תן לו לסיים.

רחבעם זאבי: אולי הוא הולך להגיד את זה.

אבי אלה: מה אנחנו מבקשים, רבותי?

אבי אלה: אנחנו מחלקים את הבקשה שלנו ל-3 תחומים: 1) עזרה בתחום התפעול השוטף.

אבי אלה: זה מתבטא בהנחות בארנונה.

אבי אלה: בעצם ועדת הכלכלה כבר בישיבתה הקודמת בחודש נובמבר תמכה במהלך הזה.

אברהם פורז: אני, אגב, הגשתי הצעת חוק בעניין הזה.

אבי אלה: אני חושב שזה אחד הדברים המיידיים והחשובים ביותר שאפשר לדון בהם ולקבל אותם.

אבי אלה: 2) פעילות לטווחים יותר ארוכים.

אבי אלה: כמו שאמרתי, הענף הזה נמצא במשבר גדול ולקראת קריסה.

אבי אלה: הוא זקוק לקרן להון חוזר - ולא חשוב כרגע איך תהיה הטכניקה, אם זה יהיה בצורת מענקים, או באמצעות הלוואות מסובסדות, או בהלוואות תקציביות.

אבי אלה: משרד התיירות הגיש הצעה, שאנחנו - המלונאות ספציפית והענף כולו - תומכים בה לאורך כל הדרך, על סכום של 450 מיליון שקלים.

אבי אלה: אנחנו כמלונאים רואים חובה מבחינתנו לבקש ולמצוא פתרון במסגרת סכום הנע בסביבות 300 מיליון שקלים לטובת הון חוזר, שיאפשר למלונאים לשרוד בתקופה הקשה הזאת.

יעקב ליצמן: זה ימנע פיטורי עובדים?

אבי אלה: אני לא יכול להגיד שזה ימנע את כולם, כי אז אני לא אהיה הגון, אבל זה בהחלט ימנע חלק ניכר מפיטורי העובדים.

אבי אלה: 3) חוק הנופש.

אבי אלה: אני רוצה להרחיב בכמה מלים, ברשותכם.

אבי אלה: לחוק הנופש יש השפעה מעבר לעניין של הגדלת מספר הלינות במלונות.

אבי אלה: חישבנו שחוק הנופש יביא סדר גודל של 5 מיליון לינות נוספות לטובת המלונות.

אבי אלה: המשמעות של זה היא יצירת 6,000 מקומות עבודה.

אבי אלה: היום, כשמדברים על מצב שצריך ליצור מקומות עבודה, יש משבר גדול בתעסוקה, אנחנו באים עם פתרון שלא רק נותן לנו איזה תשובה למצוקה שלנו אלא אני חושב שהוא נותן תשובה לחלק מהמצוקה של כלל המשק.

אבי אלה: אין ספק ששינוי החוק הזה יעלה כסף למדינה אבל הוא ייצור 6,000 מקומות עבודה נוספים, ולכולכם ברור מה המשמעות.

אברהם הירשזון: אתה די מינימליסטי בנושא הזה.

אברהם הירשזון: לפי הנתונים שבידי החוק הזה יכול ליצור בסביבות 7,500-8,000 מקומות עבודה.

אבי אלה: אולי אני יותר זהיר אבל אני מוכן לקבל את המספר שציינת.

אבי אלה: זה רק מחזק את דברי, אם באמת המספרים שלך יותר נכונים מהמספרים שלי.

אבי אלה: אנחנו שומעים מהכנסת ומהממשלה שהולכים ליצור הכשרות כלשהן וקורסים.

אבי אלה: אני רוצה לשאול אתכם: ישלחו עובדים שפוטרו מאיזה מפעל לקורס פקידי קבלה.

אבי אלה: האם אני מחר בבוקר יכול לקבל אותם לעבודה?

אבי אלה: אז הם הוכשרו בקורס לפקידי קבלה.

אבי אלה: או שהכשירו אותם לתיכנות מחשבים - האם מישהו יקבל אותם היום לעבודה?

אבי אלה: אנחנו צריכים ליצור מקומות עבודה.

אבי אלה: הרעיון שלנו בחוק הנופש הוא ליצור מקומות עבודה.

אברהם פורז: "חוק הנופש" - הכוונה היא שזאת תהיה הוצאה מוכרת פטורה ממס?

אבי אלה: יש שני פנים לחוק הזה.

אבי אלה: לשכירים - זה פטור ממס.

אבי אלה: לעצמאיים - זה הוצאה מוכרת.

אבי אלה: יכול להיות שאם אתה לוקח את העצמאיים אז זה אפילו יותר מ-8,000 מקומות עבודה, כי אותם לא חישבנו בכלל.

אבי אלה: אם נופש בארץ יוכר, או לצרכי מס או כהוצאה מוכרת, זה בוודאי פתרון אמיתי.

אברהם פורז: המצב הזה היה כבר בעבר ואז היו הרבה קבלות מפוברקות וכל מיני דברים כאלה.

יורי שטרן: אבל לא עכשיו כשהכל ממוחשב.

יורי שטרן: עכשיו זה מציאות אחרת.

אבי אלה: רבותי יושבי-הראש, אני מבקש לאמץ את התביעות שלנו כהחלטה של הוועדות ולהציג אותן כדרישה מהממשלה.

אבי אלה: תודה רבה.

עמי אתגר: אני נציג סוכני הנסיעות בתחום התיירות הנכנסת, שהיו מיועדים להביא 1.2 מיליון תיירים בשנת 2001 אך הם יביאו כ-180,000 תיירים בלבד.

עמי אתגר: במצב הזה, הבעיה שלנו היא שאנחנו עלולים להיעלם.

עמי אתגר: עסקים לא יכולים בסיטואציה כזאת להחזיק מעמד בלי שתהיה עזרה ממשלתית.

עמי אתגר: העזרה שאנחנו מדברים עליה היא באמצעות קרן שיווק, עם קריטריונים חדשים.

עמי אתגר: ההצעה הזאת היא חלק מהבקשה של משרד התיירות ממשרד האוצר.

עמי אתגר: יש משמעות מאוד גדולה ללוח הזמנים שבו מתקבלות ההחלטות.

עמי אתגר: התשתית של השיווק קורסת ואסור להמתין.

עמי אתגר: אנחנו רואים כל יום מודעות בעיתונים על כך שמטפלים במפעל הבודד, שהרבה פעמים עתידו לא ברור.

עמי אתגר: זה יכול להיות מפעל כמו מפעל הפלדה בעכו או מפעל "טמבור".

עמי אתגר: אנחנו צריכים להסתכל על כל התיירות כמפעל אחד גדול, שגם בעידן הגלובליזציה, גם בעידן של חשיפה הוא לא ייעלם מן הכלכלה של מדינת ישראל.

עמי אתגר: כל כשל במתן תשובה בעיתוי, בלוח זמנים, בהיקף כספי יותר גדול ממה שניתן, המשמעות שלו תהיה פגיעה ביכולת להעסיק אנשים גם לטווח ארוך, כשהדברים יסתדרו.

עמי אתגר: והדברים יסתדרו במערכת, הם לא יכולים להיות ככה לעד.

עמי אתגר: אבל כשהם יתחילו להסתדר לא תהיה אפשרות להעסיק אנשים ולהביא לצמיחה של התוצר.

עמי אתגר: אני חושב שאנחנו פחות מדי שמים לב לעובדה שהתיירות היתה קטר במשק בשנת 1995, בצמיחה בשנת 1999 וב-3 הרבעונים הראשונים של שנת 2000.

עמי אתגר: אם אתם לא תסייעו לענף לקבל עזרה יותר גדולה, הכלכלה של מדינת ישראל תיפגע ואתם לא תעשו את עבודתכם נאמנה.

עמי אתגר: במערכת הזאת לא חשוב לקדש את אותו מספר של 450 מיליון.

עמי אתגר: חשוב בהחלט להגדיל בצורה משמעותית את האמצעים שניתנים ולקבל את ההחלטות האלה לא רק לגבי שנת 2001 אלא גם לגבי 2002.

עמי אתגר: הכנסת תצטרך לאשר בקרוב את התקציב לשנת 2002.

עמי אתגר: בשביל לשרוד ולעבור תקופה כזאת וכדי לא להימחק ולהיעלם, משרד התיירות חייב לקבל היקף משאבים יותר גדול.

עמי אתגר: אנחנו מדברים על קרן שיווק לסוכני התיירות הנכנסת.

עמי אתגר: השנה יש לנו קרן שיווק שהאמצעים שלה הם 6 מיליון שקל.

עמי אתגר: מסגרת האמצעים בשנה שעברה, בתקציב 2000, היתה יותר גדולה, קרוב ל-7 מיליון שקל.

עמי אתגר: אנחנו נמצאים היום במספרים מאוד נמוכים.

אברהם הירשזון: הסבר לנו מה היא קרן השיווק זאת.

עמי אתגר: קרן השיווק תומכת בפעולות שיווק שהסוכנים מבצעים בחוץ-לארץ, בהבאה של מחליטנים, בהשתתפות בתערוכות.

עמי אתגר: המערכת הזאת מקבלת פתרון חלקי בתקציב הזה אבל זה לא מספיק כדי לשרוד.

אברהם פורז: האם אתה מאמין שבסיטואציה שבה אנחנו נתונים אפשר לשכנע אנשים בכל זאת לבוא?

עמי אתגר: אני מדבר על מערכת שבה אנחנו מקיימים קשר עם מקורות השיווק בחוץ-לארץ ומשכנעים אותם לשמור על המוצר הישראלי בחוץ-לארץ.

עמי אתגר: מנסים במצב הקיים להביא מחליטנים שיכירו את ישראל ולקיים קשר, שאינו עולה כל-כך הרבה כסף בהוצאות של פרסום.

עמי אתגר: אנחנו חושבים שאין זה נכון להשקיע היום הרבה מאוד כסף במסעות פרסום, זה דבר שהוא בהחלט בעייתי.

רחבעם זאבי: כשאנחנו נמצאים בתוכניות סיור, בעלונים של סיטונאים גדולים בעולם, זה לא נעשה בהרף עין ולא ביום אחד.

רחבעם זאבי: זה עמל של כל אלה שקדמו לי, שעבדו הרבה והשקיעו הרבה כסף.

רחבעם זאבי: אם ימחקו אותך, לחזור לזה מחדש ייקח עשור, הרבה זמן.

רחבעם זאבי: מה שהוא רוצה, בין השאר, זה שלא נימחק, ואנחנו הולכים ונמחקים.

רחבעם זאבי: יש מקומות בהם אנחנו במאמצים עילאיים, בפרוטקציות, בתשלום, בכל מיני אמצעים, משכנעים שישמרו עלינו עוד שנה, כי זה ייגמר.

רחבעם זאבי: העיקר לא להימחק מהתודעה העולמית.

רחבעם זאבי: אם אנחנו נימחק, אנחנו נצטרך להתחיל את הכל מ-אל"ף-בי"ת, מפני הים, ולא נהיה במצב שהיינו בו לפני ראש השנה.

עמי אתגר: לפני המשבר היינו במערכת של כ-1100 עובדים.

עמי אתגר: אנחנו לא מעסיקים הרבה עובדים אבל העובדים שלנו מניעים את התיירות.

עמי אתגר: הזכרתי קודם שהמערכת הזאת מביאה למעלה ממיליון תיירים.

עמי אתגר: אלה תיירים שמסיירים בארץ, שקונים שירותים של מורי דרך, של חברות תחבורה, של מסעדות, של כניסות לאתרים.

עמי אתגר: הירידה שלנו היא בהיקף של 80%.

עמי אתגר: אם אנחנו נימחק, אם אותם 380 עובדים לא יהיו, אם יהיו פחות חברות ופחות פעילות שיווק בחוץ-לארץ, אנחנו נשלם על זה מחיר מאוד גבוה בעתיד.

עמי אתגר: לכן אנחנו מדברים על קרן שיווק שיהיו בה גם קריטריונים חדשים, והקריטריונים החדשים האלה יאפשרו לחברות השיווק לשרוד.

עמי אתגר: (מקרינים סרטון)

יוסי פתאל: אנחנו סבורים שממשלת ישראל צריכה לקבל החלטה אסטרטגית ברורה, שהיא רואה חשיבות בשימור התשתיות של התיירות בארץ ושימור של ישראל כיעד תיירותי.

יוסי פתאל: בשלב הבא, אולי שהוועדות יחדיו ימנו מגשר בין משרד התיירות לבין משרד האוצר.

יוסי פתאל: יש פה מצב שאנחנו עדים לו שוב, שיש כנסת, יש ממשלה ויש משרד אוצר.

יוסי פתאל: יש הסכמה מלאה מול משרד התיירות.

יוסי פתאל: יש תמיכה וסימפטיה, כפי שנאמר על-ידי מר אלה, מצד כל הגורמים כאן בבית - וזה כבר היה בנובמבר.

יוסי פתאל: אבל כאשר צריכים להוציא את הדברים מן הכוח אל הפועל, נתקלים באיזה קיר.

יוסי פתאל: אולי ראוי שסוף-סוף יימצא איזה מפשר ומגשר מקצועי - דבר כזה כבר עבד במערכות מדינה - בין משרד האוצר לבין משרד התיירות, כדי שנוכל באמת להוציא את הדברים לפועל וליישם אותם.

יוסי פתאל: כפי שנאמר, מפתיע לדעת שהישיבה הזאת, הריטואל הזה, היא איזה "דז'ה וו" של משהו שקרה בנובמבר, והיינו פה כולנו.

יוסי פתאל: המצב רק החמיר ובעצם עוד ניתן פחות.

יעקב ליצמן: אבל אתם פניתם רק לאחרונה.

יוסי פתאל: זה פעם שניה.

יוסי פתאל: בסרט הזה ובפרוטוקול הזה כבר היינו.

רפי גלס: רבותי, יושבי ראש ועדת הכספים וועדת הכלכלה, אדוני השר, אני מדבר כאן בשם 1,500 מורי דרך אשר משמשים פה למדינה הזאת מבחינת הסברה של המצב הקשה שאנחנו חיים בו.

רפי גלס: הבעיה שלנו היא למצוא מזור או תעסוקה למורי דרך, אשר יכולים למצוא תעסוקה בעזרה של משרדים כמו המשרד לבטחון פנים, בתור שוטרים, או למשל שייעשה שימוש ברכב אשכול בתור סיירות על כבישי המדינה, כדי למנוע הרג בתאונות דרכים.

רפי גלס: הבעיה שלנו, שמתוך 1,500 מורי דרך, רק 350 הם זכאי אבטלה והשאר, כ-400 מורי דרך הם עצמאים ומבחינת החוק הם לא זכאי אבטלה, והשאר הם מורי דרך שכירי יום.

רפי גלס: למרות הגאות התיירותית בישראל עד ספטמבר 2000 עדיין מירב מורי הדרך לא הגיעו למיכסה המינימלית של 150 יום על מנת להיות זכאים לדמי אבטלה.

רפי גלס: אנחנו ביקשנו במספר פגישות עם ועדות למיניהן, עם חברי כנסת ועם המשרדים הקשורים בדבר למצוא דרך להכיר באותם מורי דרך שלא הגיעו ל-150 ימים כזכאי אבטלה; מאידך העצמאים בינינו - להכיר בהם כעצמאי/שכיר יום.

רפי גלס: אני לא רוצה להלאות אתכם בפרטים אבל בשתי מלים, צו ההרחבה קובע שמדריך הוא קודם כל שכיר יום.

רפי גלס: כשכיר יום מגיע לו לפי צו ההרחבה 140$.

רפי גלס: אם בעל רכב אשכול עובד על-פי מספר נתון, 300$ ליום, אז אפשר לחלק את זה לפי 140$ כשכיר יום והשאר כעצמאי, ואז מאליו הוא זכאי לדמי אבטלה.

רפי גלס: אני מבקש מהוועדות הנוגעות בדבר לחשוב על הרעיון הזה ולהביא אותו לידי מימוש.

רפי גלס: ביקשנו מספר פעמים מהשרים הנוגעים בדבר ללכת לקראתנו.

רפי גלס: שר התיירות זאבי וצוות משרד התיירות אכן עושים מעל ומעבר למען ציבור מורי הדרך.

רפי גלס: אני מודה לכל הצוות ולשר על כך שכ-100 מורי דרך קיבלו זכאות לעבור חל"ת.

רפי גלס: זה עוזר לנו מאוד.

רפי גלס: יש לנו מספר בעיות עם הממונה על מחוז תל-אביב אבל זה לא נוגע לפורום הזה.

רפי גלס: אני מקווה שהנוגעים בדבר יטפלו בזה.

רפי גלס: יש לנו בעיה גם של עצמאים בחברות רכב אשכול.

רפי גלס: גם הם נאנקים תחת המצב הכלכלי.

אברהם פורז: הצעת החוק של חברת הכנסת חזן מדברת על העניין הזה.

אברהם פורז: היא כתבה לנו שמורי דרך מובטלים בעלי רכב אשכול ומורי דרך בכלל לא מקבלים כל קצבה בשל תקנות הביטוח הלאומי.

אברהם פורז: זאת אומרת, הם נחשבים לעצמאיים ואז לא מגיע להם שום דבר.

אברהם פורז: האם עד היום לא נמצא להם שום פתרון?

רפי גלס: היתה ישיבה בנוכחות אנשי משרד האוצר, משרד התיירות והביטוח הלאומי.

רפי גלס: אנחנו העלינו כמה רעיונות והוועדה קיבלה את הרעיונות האלה.

אברהם פורז: האם לא נמצא שום פתרון?

אברהם פורז: האם עד לרגע זה זאת נותרת הבעיה של בעל רכב האשכול?

רפי גלס: אכן כך.

רפי גלס: אני חושב שהסיבה למצב הזה, שמירב מורי הדרך השכירים לא הגיעו למינימום של 150 יום, למרות שהיתה פריחה תיירותית עד חודש ספטמבר 2000.

רפי גלס: זה נקשר בעבותות לתקנה 9(ג), שלא מחייבת קבוצות - בניגוד למה שקורה במדינות נאורות אחרות - להעסיק מדריך מקומי.

רפי גלס: במדינת ישראל, למרות המצב הגיאו-פוליטי, והחשיבות הראשונה היא לתת הסדר אמיתי וכנה למצב הספציפי שבו אנחנו חיים במדינה הזאת, משום מה זה לא נאכף.

אברהם פורז: האכיפה של זה היא גם מאוד פרובלמטית.

רפי גלס: אבל כדאי לטפל בכך כי זה אחד הגורמים שמנעו ממורי דרך לעבוד.

רפי גלס: כל מדינה אחרת דואגת לעניי עירה, דואגת למורי הדרך שלה.

יעקב ליצמן: כמה מורי דרך יש?

רפי גלס: 5,000 מורי דרך שעוברים השתלמויות או בעלי תוקף הדרכה.

רפי גלס: מתוכם כ-1,500 שההדרכה היא מקצועם הבלעדי.

יעקב ליצמן: כמה מהם מובטלים?

רפי גלס: כ-95% מהם מובטלים, לצערי.

רפי גלס: לסיום דברי, אבקש להתייחס לחברות רכב אשכול, כ-450 רכבים, אשר מכוח החוק צריכים לעגן אותם ולהתחשב בהם - עם כל אהדתי לבעלי בתי המלון.

רפי גלס: אמרנו בוועדת הכלכלה שאין סיבה הגיונית לחייב אותם בתקנה להפקיד ערבות בנקאית של 10,000 דולר.

רפי גלס: כמו כן אנחנו מבקשים גם לתת להם הנחות בארנונה שהם חייבים לשלם למרות שאין להם הכנסות.

אילן גורן: באתי להעלות בפניכם בעיה כאובה מאוד בנושא הביטוח לגבי אוטובוסים לתיירות.

אילן גורן: התבשרנו לאחרונה שתעריף הביטוח יכפיל את עצמו ויועלה ב-100%, כאשר דווקא האוטובוסים שהיו צפויים להיות על הכביש מושבתים היום.

אילן גורן: זאת אומרת, מבחינת בטיחות של הנושא - אין כל בעיה, כי הרכבים שלנו מושבתים.

אברהם פורז: אם כי אתם לא מושבתים לגמרי.

אברהם פורז: אחרת הייתם יכולים לא לשלם כלום.

אברהם פורז: אתה כנראה נוסע מעט ואז אתה צריך לשלם את הביטוח.

אילן גורן: לצערי הרב סוג האוטובוסים הספציפי שנבנה אך ורק לנושא תיירות, מידיבוסים עם 35 מקומות, לא מסוגלים לבצע שום עבודה אחרת חוץ מאשר תיירות פרופר.

אילן גורן: הם הובאו לארץ כתוצאה מהצפי של שנות האלפיים ואילך לעבודה תיירותית אך הם עומדים כבר 9 חודשים.

קריאה: איזה אחוז תיירות פנים יש?

אילן גורן: בסוג המידיבוסים הספציפי שלנו - אין לנו בכלל עבודה מכיוון שאף אחד לא מעוניין בשירות של אוטובוסים בני 35 מקומות.

אילן גורן: לא ועדי עובדים, מאחר והם קטנים, ולא בתי-ספר, שצורכים את האוטובוסים הגדולים.

אילן גורן: הסוג המסויים של המידיבוסים שהובא לתיירות פרופר, והם ממש מפוארים, יושבים מושבתים.

אברהם פורז: כמה אוטובוסים כאלה יש?

אילן גורן: אם אני לא טועה יש היום כ-60 אוטובוסים כאלה, שנרכשו והובאו כתוצאה מהצפי לגודל הקבוצות שהיו אמורות להגיע בשנות האלפיים ואילך.

אילן גורן: דווקא עכשיו חברות הביטוח - חברת "אבנר" או מי שמטפל בנושא - החליטו להעלות את תעריף הביטוח מ-5,000-6,000 שקל לשנה לכמעט 13,000 שקל.

אילן גורן: זאת אטימות נוראית בתקופה הזאת, כשאנחנו בכלל לא משתמשים ברכבים ולא מסכנים שום נוסע.

אילן גורן: אנחנו, האנשים המתעסקים בנושא השינוע, השקענו את מיטב כספנו.

אברהם פורז: האם הבעיה היא רק בנושא הביטוח?

אברהם פורז: מה אנחנו יכולים לעזור?

אילן גורן: היינו מאוד שמחים להשתלב בכל מערכת תחבורתית בכדי להסיע את הרכבים האלה אבל הדבר שלשמו באתי היום הוא הנושא של הביטוח.

אילן גורן: הרי לא יתכן שפתאום בבת-אחת יחליטו להכפיל את תעריפי הביטוח לרכב שבכלל לא עובד.

אילן גורן: בשלב זה, זאת הבעיה שלנו.

אברהם פורז: רבותי, מבחינת סדר הדיון, אנחנו ניתן למר אמיר לוי ממשרד האוצר להגיד איפה הם עומדים.

אברהם פורז: למעשה הוא הנאשם העיקרי פה.

אברהם פורז: אחר-כך נשמע את חברי הכנסת.

אברהם פורז: מר לוי, מה אתה אומר?

אברהם פורז: מה אתם מתכוונים לעשות?

אמיר לוי: אין ספק שהמצב הוא קשה והסיבה היא לא סודית לאף אחד מאיתנו.

אמיר לוי: צריך לזכור שהמשבר הזה גולש מעבר לבתי מלון ולסוכני תיירות נכנסת.

אמיר לוי: המצב הזה פוגע בהרבה עסקים אחרים, וזה רלוונטי לסוגיית הפיצויים, שתיכף אני אתייחס אליה.

אמיר לוי: דבר נוסף שצריך לזכור, שהיו מספר כלים שניתנו.

אמיר לוי: הדיונים שנערכו בתחילת המשבר, עם המשרד ועם הענף, היו מנקודת מבט או מתוך הנחה ותקווה שהמשבר הוא זמני ולא משבר ארוך ולכן ניתנו כלים שנועדו לתת פתרון לטווח של מספר חודשים: כמו החל"ת, שניתן מתחילת המשבר פחות או יותר ועד לפני חודש; נושא ההנחה בארנונה, שניתן בחלק מהרשויות, אם כי לא כל הרשויות מיישמות את זה.

יעקב ליצמן: לפי דבריך התכנון היה רק לפרק זמן קצר ולכן גם התקציב שהקצבתם לפתרונות היה מיועד לפרק זמן קצר.

יעקב ליצמן: היות שהמשבר מתמשך, האם לא מן ראוי שמשרד האוצר יבוא עם סיוע יותר מסיבי?

אמיר לוי: אני אגיע לזה.

אמיר לוי: ראיתי את ההצעות שהעלו הנציגים ואני אתייחס אליהן.

אמיר לוי: אשתדל להתייחס לכל מה שישאלו אותי.

אמיר לוי: אמרתי שהיו כלים שניתנו: אחד מהם זה החל"ת, שניתן פעם אחת וניתנה הארכה נוספת עד חודש יולי לאור בקשות של בתי-המלון.

אמיר לוי: הוא נגמר לפני כחודש.

אמיר לוי: בתי-המלון לא קיבלו את זה.

קריאה: הוא נגמר בסוף חודש אפריל.

אמיר לוי: בתי-המלון לא קיבלו את זה מכיוון שאנחנו אמרנו שאם זה חל"ת אז הוא צריך להיות בחל"ת ולא בעבודה, ועל התנאי הזה העניין נפל.

אמיר לוי: נושא ההקלה בארנונה ניתן.

אמיר לוי: יש קריטריונים וההקלה ניתנת לכל מי שעומד בהם.

אמיר לוי: זה תלוי ברשות המקומית.

אמיר לוי: יש רשויות מקומיות שלא מוכנות לתת את זה.

אמיר לוי: זה לא בידינו.

אמיר לוי: הסמכות למתן הנחה בארנונה היא לא סמכות של הממשלה אלא של הרשות המקומית.

אברהם פורז: מה קרה בעניין הזה בפועל?

אברהם פורז: בסדרי גודל, כמה רשויות מקומיות נתנו הנחה?

אברהם פורז: מה גודל ההנחה?

אמיר לוי: יש רשויות שנתנו הנחה.

אמיר לוי: לדעתי 4-5 רשויות נתנו הנחה.

אמיר לוי: עיריות ירושלים ותל-אביב לא מוכנות לתת הנחה.

דוד מגן: מר אבי אלה אומר שעיריית ירושלים אישרה השבוע הנחה.

אמיר לוי: אני שמח לשמוע.

אמיר לוי: אני מקווה שגם עיריית תל-אביב תהיה מוכנה לתת הנחות בארנונה.

אמיר לוי: המשמעות היא 66% הנחה על הרבעון הראשון לכל אותם זכאים.

רחבעם זאבי: בעניין הארנונה הסידור היה של שלושה שלישים: 1/3 סופג המלון, 1/3 סופגת הרשות המקומית ו-1/3 אנחנו סופגים.

רחבעם זאבי: מייד נענו לזה שתי עיריות, ערד וטבריה, וחגגנו איתן.

רחבעם זאבי: העיריות האחרות לא רצו.

רחבעם זאבי: למשל ראש עיריית נתניה אמרה לי שהיא קיבלה ירושה תקציבית קשה מאוד והיא לא יכולה.

רחבעם זאבי: מר מצנע, ראש עיריית חיפה, אמר לי שהוא מסכים בתנאי שהכסף של הארנונה יכנס אליו לצרכי פרסום תיירות.

רחבעם זאבי: כל ראש עיריה עם הפטנט שלו.

רחבעם זאבי: בהדרגה אנחנו מגיעים ליותר ויותר כיסוי.

רחבעם זאבי: אנחנו בוחנים כעת אפשרות להעתיק את מה שנקוט ביוון.

רחבעם זאבי: ביוון משלמים ארנונה לפי התפוסה של בית המלון.

רחבעם זאבי: אם היתה בו תפוסה של 90% - הוא משלם 90% ארנונה, אם היתה בו תפוסה של 2% - הוא משלם 2% ארנונה.

רחבעם זאבי: הארנונה משולמת לפי התפוסה של המלון.

רחבעם זאבי: יש אצלנו ויכוח פנימי על העניין הזה.

רחבעם זאבי: יש כאלה שמציעים נוסחאות אחרות.

יעקב ליצמן: השאלה היא איפה משרד הפנים כאן.

רחבעם זאבי: אנחנו בוחנים את זה עם כל המשרדים, עם האוצר, עם המלונאים, עם העיריות, עם כולם.

רחבעם זאבי: הרעיון הוא להעתיק את ההסדר הקיים ביוון.

רחבעם זאבי: אומרים לי שזה קיים לא רק ביוון אלא שזה נקוט בעוד כמה ארצות.

אברהם פורז: זה הגיוני מאוד.

אמיר לוי: נושאים נוספים שניתנת להם התייחסות - ותיכף אני אגיע לבקשה הספציפית - הם הנושא של קמפיין שהמשרד יצא בו ועדיין ממשיך, בנושא תיירות פנים.

אמיר לוי: גם ההיסטוריה מלמדת שכאשר יש ירידה בתיירות חוץ אז תיירות הפנים מכסה חלק מהשוק.

אמיר לוי: זה גם מה שקרה במשבר הזה.

אמיר לוי: תיירות הפנים מקזזת את הפגיעה החדה בעקבות הירידה בתיירות חוץ.

יצחק וקנין: שמענו כאן שקרה בדיוק ההיפך.

יצחק וקנין: שמענו שהישראלים נוסעים לחוץ-לארץ.

אמיר לוי: אבל עדיין יש עליה של כמעט 20% בלינות של תיירי פנים במחצית הראשונה של שנת 2001.

אברהם פורז: איך אתה מסביר את העלייה בתיירות הפנים?

אברהם פורז: למה?

אמיר לוי: ההסבר לא נעוץ במחיר הנמוך.

איל בן יוסף: יש עלייה של 20% שאין לה שום משמעות בהכנסות.

אמיר לוי: לא בדקנו את זה.

אמיר לוי: משרד התיירות עושה קמפיין לעידוד תיירות פנים.

אמיר לוי: אני לא יודע אם הוא משפיע או לא, אבל ניתן תקציב לטובת העניין.

אברהם פורז: האם אתם מתנגדים לסבסוד של תיירות פנים, למשל?

אברהם פורז: סבסוד באמצעות הכרה בהוצאות.

אמיר לוי: אני לא מכיר את הצעת החוק הזאת אבל השר דיבר על הצעה, שדמי ההבראה ינתנו ללינה.

אמיר לוי: זאת בעצם סובסידיה למצרך במקום סובסידיה לנצרך.

אמיר לוי: אני לא בטוח שזאת הדרך הטובה.

אברהם פורז: נכון, זה בדיוק המקרה שאתה רוצה שיצרכו.

אברהם פורז: העניין הוא לא שהתייר זקוק למלון.

אברהם פורז: התייר אולי יכול להישאר בבית.

אברהם פורז: המלון זקוק לתייר.

אברהם פורז: נכון, זה סובסידיה למצרך כי רוצים שיצרכו אותו.

ישראל כץ: מה דעתך על הצעת חוק האומרת שיהיה פטור ממע"מ על תיירות ישראלית?

ישראל כץ: חבר הכנסת פורז, יש הצעת חוק שלי על פטור ממע"מ ללינה למתארחים ישראלים.

אברהם פורז: תיירים פטורים ממילא.

ישראל כץ: ההצעה היא להשוות את זה לישראלים ולתיירים, לפחות לתקופת ביניים.

ישראל כץ: זה סובסידיה לנצרך עצמו, למשתמש.

ישראל כץ: מה העמדה שלכם לגבי ההצעה הזאת, לתת פטור ממע"מ למתארחים ישראלים ולהשוות את מעמד המתארח הישראלי למעמד תייר?

אמיר לוי: אני לא רוצה להתייחס בנקודת הזמן הזאת אבל באופן בסיסי אני חושב שהפטור ממע"מ, גם זה שקיים על שירותי תיירות וגם על שירותי חקלאות למיניהם, בעצם יוצר עיוות של הקצאת משאבים ועדיף שלא יהיה.

אמיר לוי: עדיף להוריד את המע"מ לכולם, לכל המשק, ולא לתת פטור לענף אחד.

ישראל כץ: אבל זה תיאורטית.

ישראל כץ: באופן מעשי זה הנחה של 17%.

אמיר לוי: אז עדיף שהענף יוריד את המחירים.

אמיר לוי: אין ירידה משמעותית במחירים.

יעקב ליצמן: למשל לפני כמה ימים החלטתם להוריד מע"מ על דירות שכורות.

יעקב ליצמן: כנראה שזה אחד הדברים שאתם כן עושים ומוצאים בזה פתרון.

יעקב ליצמן: למה שלא תורידו מע"מ גם פה?

ישראל כץ: יש עקרונות ויש מציאות.

אמיר לוי: אני לא מכיר את הנושא של הדיור.

אמיר לוי: אני לא רוצה לענות על משהו שהוא לא בתחום עיסוקי.

אמיר לוי: אני לא יכול להתייחס לזה.

אמיר לוי: אשתדל להתייחס לנקודות שעלו כאן.

ישראל כץ: אתה יכול לקבל החלטה למשך השנה וחצי הקרובות, הוראת שעה, לוותר על המע"מ ללינות פנים.

יעקב ליצמן: יש לי עוד הצעה בשבילך.

יעקב ליצמן: למשל היה פעם מס נסיעות.

יעקב ליצמן: אני נגד מס נסיעות.

יעקב ליצמן: אבל לפני שבועיים בוועדת הכספים קיבלנו בקשה להטיל היטל של 25% על יבוא עץ לבוד מסין, מבנגקוק וכדומה.

יעקב ליצמן: עד כמה שהתרשמתי, היטל של 25% הוא לא דבר שגרתי.

יעקב ליצמן: משרד האוצר רוצה להגן על התוצר המקומי.

אמיר לוי: זאת היתה הצעה של משרד האוצר?

אמיר לוי: אני לא בטוח.

יעקב ליצמן: כן, זאת היתה הצעה של משרד האוצר.

יעקב ליצמן: היה לי ויכוח איתם.

יעקב ליצמן: ההצעה הזאת, להטיל היטל של 25% על עץ לבוד, נפלה בוועדה.

אבשלום וילן: היטל ביטחה כדי להציל את שני המפעלים.

אברהם הירשזון: לדיון הזה היה צריך לבוא שר האוצר.

ישראל כץ: הדיון הזה היה צריך להתנהל בממשלה.

יעקב ליצמן: למה שלא תלכו להוראת שעה, לפרק זמן של שנה, לפיה כל תושב הארץ שיוצא לחוץ-לארץ ישלם - אני לא רוצה להחזיר את מס הנסיעות, אבל היטל מסויים שיהיה במשק סגור, אך ורק עבור תיירות פנים, כדי להציל את המובטלים, כדי לעזור לכל בתי-המלון האלה?

יעקב ליצמן: תציעו סכום מסויים, אני לא יודע כמה, 100 שקל, ותטילו את זה על כל ישראלי שרוצה לצאת מן הארץ.

יעקב ליצמן: תטילו היטל כדי להגן על תוצרת הארץ, כמו שהאוצר עושה לגבי עץ לבוד ולגבי כל מיני דברים אחרים.

יוסי פתאל: אני מציע שנפרסם רשימה שחורה של כל מי שיוצא לחוץ-לארץ ...

יורי שטרן: זה רעיון נוראי.

יורי שטרן: אנשים בארץ מרגישים עצמם כל-כך מדוכאים מהמצב ואתה עוד רוצה להטיל עליהם קנס?

יורי שטרן: תעודד תיירות פנים במקום לדכא תיירות חוץ.

עופר חוגי: אבל צריך להגן על בתי-המלון בארץ.

יעקב ליצמן: לא יעזרו כל ההצעות האלה.

יעקב ליצמן: הממשלה תבוא ותגיד שהיא צריכה לבטחון, היא צריכה למשטרה.

יעקב ליצמן: אני מכיר את כל הסיפורים האלה.

אמיר לוי: לא היו לנו הצעות.

יעקב ליצמן: לדעתי צריך איזה מקור שיכניס כסף.

יעקב ליצמן: עד היום מס הנסיעות הלך לכל מיני דברים אחרים במשק.

יעקב ליצמן: אני רוצה שייגבה היטל מיוחד שייועד אך ורק לעניין התיירות ואך ורק כדי להציל את מצב תיירות הפנים בארץ.

יעקב ליצמן: אני מציע שחלק ייועד לשיווק וחלק לפרסום.

יעקב ליצמן: פרסום בחוץ-לארץ לא יעזור.

יעקב ליצמן: כפי שהשר אמר, שידור אחד של פיגוע ב-CNN הורס במחי יד את כל עבודת הפרסום וכך הולך כל הכסף.

יעקב ליצמן: אבל אפשר דרך ההיטל המסויים הזה להשקיע בשיווק ובעוד דברים כאלה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לשמוע מה דעתך.

יוסי פתאל: יעשו מחנות לחינוך מחדש לתיירות בארץ.

אמיר לוי: אמנה עוד 2-3 כלים שנתנו ואתייחס להצעות שעלו בדיונים עם משרד התיירות וגם להצעה שעלתה כאן.

אמיר לוי: חוץ מחל"ת וארנונה יש קמפיין של עידוד תיירות פנים.

דוד מגן: עוד לא אמרת לנו לגבי ההנחה בארנונה, מה עם השליש של האוצר.

אמיר לוי: הוא ניתן.

אמיר לוי: יש לזה תקציב.

קריאה: הוא לא ניתן במלואו.

קריאה: הוא מותנה בכך שהרשות תיתן את חלקה.

אמיר לוי: אין רשות אחת - אני עומד מאחורי מה שאני אומר - שתחליט לתת הנחה בארנונה ולא יהיה לזה תקציב.

קריאה: למה צריך לתלות אחד בשני?

אברהם פורז: הם צודקים בזה.

אברהם פורז: אם מחליטים שהחלוקה היא שליש-שליש-שליש, אז לא יכול להיות שיענישו רשות שמתנהגת כמו "ילד טוב" ונותנת את חלקה, כאשר אחרים אומרים שהם לא רוצים לתת את השליש שלהם.

אברהם פורז: יש בזה משהו.

אמיר לוי: אחרת אף אחד לא ייתן.

אמיר לוי: הנה בסוף כולם נותנים.

אמיר לוי: האוצר עמד בחלקו.

אמיר לוי: חוץ מעידוד תיירות פנים יש פעולות לשיווק של מארגני תיירות.

אמיר לוי: הוגדל שיעור הסבסוד שהמשרד נותן בהשתתפות בתערוכות ובאירועים.

פנחס מילוא: זה מתוך התקציב הדל שהיה כבר קודם.

יצחק וקנין: אתה אומר שגדלו התקציבים.

יצחק וקנין: האם תוכל להגיד לנו מה סדרי הגודל?

אמיר לוי: אמרתי שהתווספו כלים.

אמיר לוי: חל"ת למשל עלה 60 מיליון שקל בתקופה הזאת; ארנונה - אין לי כרגע הערכה כי עוד לא כולם נתנו; קמפיין תיירות פנים - ניתן בערך 6 מיליון שקל בשנת 2000 ואני לא זוכר כמה לשנת 2001.

יעקב ליצמן: כמה היה בשנת 1999?

אמיר לוי: אני לא זוכר.

אמיר לוי: אין לי פה את הנתונים לגבי שנת 1999.

אמיר לוי: נושא נוסף, גם רשות שמורות הטבע נפגעה מאוד.

אמיר לוי: האתר במצדה ועוד אתרים אחרים נשענים בעיקר על תיירות פנים.

אמיר לוי: ניתן שם תקציב גדול שיגיע לסדר גודל של 50 מיליון שקל.

ישראל כץ: נתתם רק לחצי שנה.

אמיר לוי: ישבנו איתם השבוע פעם נוספת.

אמיר לוי: אני מניח שתגיע בקשה לוועדת הכספים.

אמיר לוי: מותנה באישור שלכם, אני מעריך שזה יהיה סדר גודל של 50 מיליון שקל, מעבר לתקציב הרגיל.

אמיר לוי: תקציב הרשות הוא 150 מיליון שקל בשנה, ללא תקציב הפיתוח.

קריאה: זה סקטור ממשלתי.

קריאה: זה לא סקטור פרטי.

עמי אתגר: זה בדיוק הדוגמא.

עמי אתגר: אנחנו העסקנו 1,100 עובדים ופיטרנו 2/3 מהעובדים.

עמי אתגר: אנחנו רוצים שהשליש הנותרים ישרדו.

עמי אתגר: מה עושים עם רשות שמורות הטבע?

עמי אתגר: מאחר וזאת חברה ממשלתית, או מערכת ממשלתית, אז נותנים לה תקציב ב-100% שלה.

אבשלום וילן: כבר לפני שנתיים עשו את כל תהליך ההתייעלות הגדול.

אמיר לוי: לעצם העניין, דבר ראשון צריך לזכור - ותיכף אני אדבר על הפתרונות עצמם - שבקרוב יתחילו בממשלה דיוני התקציב.

אמיר לוי: אני מניח שגם הנושא הזה יעלה.

אמיר לוי: אני מניח שהשר יעלה אותו.

רחבעם זאבי: זה לגבי השנה הבאה.

רחבעם זאבי: אנחנו מדברים על השנה הזאת, על שנת 2001.

אמיר לוי: לגבי השנה הנוכחית, נקבע דיון בין שני השרים גם בנושא הזה.

רחבעם זאבי: אף אחד לא יודע מזה.

אמיר לוי: שר האוצר יודע על זה כי אני יודע על זה.

רחבעם זאבי: אבל אני לא יודע.

רחבעם זאבי: אתה מדבר בשמי?

רחבעם זאבי: אני לא יודע שנקבע דיון משותף עם שר האוצר.

ישראל כץ: הוא איש בשורות.

יעקב ליצמן: מר אמיר לוי, האם אנחנו נוכל לבקש להצטרף לאותו דיון עם שר האוצר?

אמיר לוי: לגבי כלי הסיוע: אני יכול לחלק את זה בצורה כללית לשתי גישות.

אמיר לוי: גישה אחת אומרת שיש לתת פיצויים ישירים, וזאת הגישה שהוצגה על-ידי בתי המלון.

אמיר לוי: זאת גישה שעד כה לא חשבנו שנכון לנקוט בה, להחזיק בעצם היצע מלאכותי בענף ולקבוע שהשנה יש 600 מיליון ובשנה הבאה עוד פעם 600 מיליון.

אמיר לוי: זה לא עניין התקציב אלא עניין של מתן פיצוי - כי הרי כולם נפגעו, לא רק בתי-מלון.

אמיר לוי: גם חברות תעופה, גם חנויות, אוטובוסים ומרכזי עסקים בקניונים, כשיש איומי פיצוצים.

אמיר לוי: צריך גם לקחת ממישהו.

אמיר לוי: מאיזה ענף תיקח את זה?

אמיר לוי: ולמה לא לתת לענף אחר שנפגע?

רחבעם זאבי: כשיש אסון טבע בחקלאות, אתם נותנים פיצויים.

רחבעם זאבי: אם זה ברד, או שלג, או שטפון.

רחבעם זאבי: אתם מגדירים את זה כאסון טבע.

רחבעם זאבי: יש לנו אסון שכנים.

רחבעם זאבי: תנו באותה צורה.

אמיר לוי: ההבדל הוא שיש קרן לנזקי טבע, והחקלאים משלמים פרמיות כל שנה.

אמיר לוי: הגישה השניה, שהוצגה על-ידי מר עמי אתגר, היא ללכת למסגרת כלים שמגדילים פעילות מסויימת או יוצרים פעילות.

אמיר לוי: למשל שיווק בקבוצות תמיכה שמגיעות לישראל, או שמירה על צינורות שיווק, או הגדלת קמפיין.

אמיר לוי: התקיימו על זה דיונים עם משרד התיירות.

אמיר לוי: יש גם סידרה של כלים מסויימים שהיו יכולים להיות מוסכמים אבל נקודת המחלוקת היתה אם כן לתת פיצוי או לא.

אמיר לוי: לא הגענו אפילו לשאלה התקציבית כי העניין נתקע בוויכוח האם לתת פיצוי או לא לתת פיצוי, זה הכל, ועל כך זה עומד.

יהודית קורן: מר עמי אתגר דיבר על קריטריונים חדשים.

רחבעם זאבי: אני רוצה להעיר על דברי נציג האוצר ולהבהיר.

רחבעם זאבי: הדיונים עליהם מדובר התקיימו רק בשבוע האחרון.

רחבעם זאבי: אני כבר 5 חודשים במשרד ועד כה לא היתה הידברות.

רחבעם זאבי: כל הפניות שלנו נתקלו בקיר אטום.

רחבעם זאבי: אנחנו דרשנו 449 מיליון שקל וניתן פירוט.

רחבעם זאבי: אמרו לי חברי במשרד שאני טועה, שכך לא מגישים בקשה אלא צריך להכפיל או לשלש כי יחתכו את הבקשה באמצע.

רחבעם זאבי: אמרתי: לא, אני אגיש את המספר שאני יכול להגן עליו.

רחבעם זאבי: מה קרה?

רחבעם זאבי: דרשנו 449 מיליון שקל וקיבלנו 100 מיליון שקל.

רחבעם זאבי: ה-100 מיליון אינם 100 מיליון אלא 5 מיליון שקל בלבד.

רחבעם זאבי: זאת למה?

רחבעם זאבי: כי 70 מיליון בתוך זה הם כסף שקיבלתי בירושה מהשר הקודם, מר אמנון ליפקין-שחק, כסף שלנו, מוסכם איתנו, שהשארנו אותו בידי האוצר.

רחבעם זאבי: 25 מיליון שקל קיצצו לנו בקיצוץ הכללי של 4%.

רחבעם זאבי: 70 25 זה 95.

רחבעם זאבי: כשנתנו לנו 100 מיליון משמע שנתנו לנו 5 מיליון שקל.

רחבעם זאבי: עם 5 מיליון שקל ה"קוסם" הזה לא יודע לעשות כלום.

רחבעם זאבי: זרקו לנו עוד 30 מיליון שקל.

רחבעם זאבי: לא לי.

רחבעם זאבי: שמעתי מהתיירנים שהאוצר אמר להם: תגידו למשרד התיירות שיהיה להם עוד 30 מיליון שקל.

רחבעם זאבי: לא אמרו לנו.

רחבעם זאבי: זאת ממש עבודת מטה "טובה" ו"קולגיאליות", כל המלים היפות.

רחבעם זאבי: אנחנו יודעים על 30 מיליון שקל נוספים דרך גורמים במשרד.

רחבעם זאבי: שמעתי שמועה נוספת, שמישהו באוצר אמר:

רחבעם זאבי: תגידו לשר זאבי שאם "נזרוק" לו עוד 10 מיליון שקל זה יהיה בסדר, יהיה לו 140 מיליון שקל.

רחבעם זאבי: אז אני כבר לא יודע אם יש לי 130 מיליון או 140 מיליון.

רחבעם זאבי: זה לא רציני, אדוני ממשרד האוצר.

יגאל ביבי: האם אין שר מתאם?

רחבעם זאבי: ראש הממשלה.

רחבעם זאבי: קודם כל, לדיון כזה, כששתי ועדות חשובות כאלה מזמנות דיון, מן הדין שיבוא, אם לא השר, כי הוא עסוק, אז לפחות המנכ"ל - ואין לי שום דבר נגדך, מר אמיר לוי, בשבילי אתה הכל - ואם לא המנכ"ל אז לפחות ראש אגף התקציבים, עם נתונים.

רחבעם זאבי: ולא שתגיד על כל דבר "זה לא אני".

יעקב ליצמן: אבל הם שלחו את בעל הבית ...

רחבעם זאבי: חבר'ה, זה לא רציני.

רחבעם זאבי: הכנסת היא מעל הממשלה.

רחבעם זאבי: לא הממשלה מעל הכנסת.

רחבעם זאבי: כשהכנסת מזמנת את הממשלה, אני אבוא בזחילה, וגם הם היו צריכים לבוא עם נתונים ולתת לכם תשובות.

רחבעם זאבי: על כל שאלה שניה הוא ענה: אני לא יודע.

אמיר לוי: אני לא יכול לענות על שאלות בתחום השיכון.

רחבעם זאבי: אני לא בא אליך בטענות.

רחבעם זאבי: הטענה שלי היא כלפי שולחיך.

אמיר לוי: התקיימו דיונים עם מנכ"ל משרד התיירות, לא רק בשבוע האחרון אלא גם ב-5 החודשים האחרונים.

אמיר לוי: אני השתתפתי לפחות ב-10 דיונים כאלה.

רחבעם זאבי: אתה יודע שזה היה משיכת זמן מכוונת מצידכם.

אברהם פורז: מר לוי, אנחנו נצטרך להיכנס לעניין הזה יותר לעומק.

אבשלום וילן: כבוד היושב-ראש, נמצא פה שר רציני בישראל.

אבשלום וילן: אנחנו בוועדה רואים את זה במשך כל החודשים האחרונים.

אבשלום וילן: מאז ששר האוצר נכנס לתפקידו מופיע שר אחרי שר - גם בוועדת הכלכלה וגם בוועדת הכספים - ומעלה את אותה טענה, שבעצם האוצר נוקט בסחבת של לך ושוב, שאין מדיניות.

אבשלום וילן: שר האוצר לא קורא לו ואומר לו: 'אדוני שר התיירות, לא תקבל כלום בגלל א' ב' ג' ד', ואם אתה רוצה אתה יכול להעלות את זה לדיון בממשלה'.

אבשלום וילן: נוקטים פה בטקטיקה של סחבת.

אבשלום וילן: המשק מתמוטט.

אבשלום וילן: למה מחכים?

אבשלום וילן: שייפול בנק אחד ויסחב את כולם אחריו?

צבי הנדל: אדוני היושב-ראש, היה שווה לבוא לפה לשמוע את מרצ מגינים על השר זאבי.

ישראל כץ: הייתי אומר שהם תוקפים מישהו אחר במקרה הזה.

אבשלום וילן: אנחנו מגינים על התיירות.

אבשלום וילן: אנחנו מגינים על ענף שלם שמתמוטט ואף אחד לא נוקף אצבע, עם השקעות עתק, ענף שיכול למשוך אחריו את כל המערכת.

אבשלום וילן: אבל יש לנו מדינת עולם שלישי ושר אוצר שכנראה הראש שלו נמצא במקומות אחרים.

אברהם הירשזון: לא נורא עם תגן פעם על השר זאבי, זה לא אסון.

אבשלום וילן: נכון, מותר גם להגן על השר זאבי.

אבשלום וילן: מה יש?

אברהם פורז: רבותי, יוצא שחבר הכנסת מגן, שמתנהג בנימוס, לא מצליח להגיע לרשות דיבור.

דוד מגן: ולא רק זה, כפי שקורה תמיד, ההערה שנאמרת רגע לפני שהדובר מדבר הורסת לו את הנאום.

דוד מגן: ידידי ומכובדי שר התיירות הצביע על החשיבות של הכנסת כשהיא מתייחסת לסוגיה קשה וכבדה כזאת מול מחדליה ומעשיה של הממשלה.

דוד מגן: אני רוצה להזכיר לפורום המכובד הזה, לחברי הוועדה, לחברי הכנסת שטרחו לבוא בזמן הפגרה - ואני רוצה שהאורחים יידעו שהרכב שכזה בזמן פגרה, וגם בימי פעילות רגילים של הכנסת, לא רואים.

דוד מגן: סימן שחברי הכנסת בהחלט רואים את חומרת המשבר וחשים בו כמו כולם.

דוד מגן: זאת מתכונת של דיון מהיר בוועדה, כפי שיושב-ראש הכנסת קבע.

דוד מגן: ההמשך הוא פרסום והנחה על שולחן הכנסת של סיכומים והמלצות של הוועדה.

דוד מגן: הוועדה הזאת היא בהרכב מיוחד, ועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת הכלכלה.

דוד מגן: אם הוועדה הזאת תוציא מתחת ידיה סיכומים והמלצות חכמים וישימים, ובמהרה, ותניח אותם על שולחן הכנסת, אני מעריך שמשרד האוצר והמשרדים האחרים לא יעזו לבוא לוועדת הכספים בבקשה לאשר תקציב לשנת 2002 ותיקון תקציב שנת 2001 מבלי שתהיה התייחסות לסיכומים ולהמלצות שאנחנו נוציא מתחת ידינו היום.

דוד מגן: נכבדי יושב-ראש התאחדות המלונות בישראל, מר אבי אלה, אני רוצה לזרוע תקווה כלשהי בתרומה שלנו כאן כוועדה.

דוד מגן: בשונה מנובמבר 2000, כאשר היה נדמה שהמשבר הוא קצר, לצערנו הרב מסתבר שהמשבר הוא עמוק יותר ממה שחשבנו וכי איננו רואים את סופו.

דוד מגן: הוועדה הזאת, בעזרתכם, בעזרת משרד התיירות, בעזרת אנשי המקצוע הנמצאים בפורום הנכבד הזה, תצטרך לשבת ולשקוד על כתיבת סיכומים והמלצות ברי משקל שייתנו פתרון לשנה ורבע הקרובות לפחות.

דוד מגן: כך אני חושב.

דוד מגן: הפתרונות האלה חייבים להיות ישימים.

דוד מגן: אמרתי, עצם השתתפותה של ועדת הכספים יחד עם ועדת הכלכלה בעניין הזה בהחלט נותנת סיכוי רציני ביותר ליישום.

דוד מגן: אני פניתי ותקפתי את העניין מכיוון צר ביותר.

דוד מגן: כאשר שמעתי ממר אילן גורן ומאחרים מה היא הבעיה של האוטובוסים לתיירות, פניתי בשאילתא לשר האוצר ושאלתי כיצד יתכן בעיצומו של משבר בתיירות פתאום להעלות בלמעלה מ-100% את תשלום ביטוח החובה דווקא לאוטובוסים לתיירות, כשביתר האוטובוסים אין שינוי.

דוד מגן: קיבלתי תשובה מרגיזה ביותר שהשתרעה על פני עמוד וחצי "בשפה הסינית", במלים שחבר כנסת ברמה שלי לא מצליח להבין אותן.

דוד מגן: כתבתי לו מכתב נזעם ופניתי ליושב-ראש הכנסת בדיון דחוף.

דוד מגן: למשל למה אוטובוס ציבורי לתיירות שנמצא בשירות הציבור באגודות ציבוריות נחשב לפרטי, והאוטובוס של מר אילן גורן, שהוא אוטובוס פרטי, מוגדר כציבורי?

דוד מגן: האם מישהו יכול להבין את זה?

דוד מגן: אני לא מבין את זה עד היום.

דוד מגן: אני חייב לומר שמר יואב בן-אור ואני ניהלנו כמה שיחות טלפוניות החל משלשום ומר יואב בן-אור עשה מאמצים גדולים להסביר לי את הדברים בטלפון.

דוד מגן: אבל מה לעשות, אני באמת מעריך את המאמצים שלך אבל עד לרגע זה אני לא מבין.

אברהם הירשזון: ואתה הולך להיות יושב-ראש ועדת החוץ והבטחון?

דוד מגן: זאת ועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת הכלכלה, שתיים מהוועדות החשובות ביותר בכנסת, חוץ מוועדת החקירה בנושא משבר משק המים ומוועדת החוץ והבטחון.

דוד מגן: נכבדי יושבי-הראש, אני לא רוצה להכביר במלים.

דוד מגן: אני רוצה לדבר דווקא על הטכניקה ועל האפשרות לתרום בתכלית.

דוד מגן: אני מציע שאנחנו ניתן תשומת לב מיוחדת להערות שנאמרו כאן ושהעניין הזה יובע בסיכום אשר ייצא מהר.

דוד מגן: המהירות לא צריכה להיות על חשבון העומק ותקיפת כל היבטי הנושא: מחוק הנופש, מההערה החכמה של ידידי חבר הכנסת ישראל כץ, וטוב שהוא הגיש הצעת חוק בעניין זה.

דוד מגן: דרך אגב, זה לא נקרא "פטור ממע"מ".

דוד מגן: אתה צריך להגיד "מס ערך מוסף בשיעור אפס".

דוד מגן: את זה הם מבינים ואת זה צריך לעשות.

ישראל כץ: כך כתוב בהצעת החוק.

דוד מגן: אני חושב שאת ההערות הללו, עם עוד הערות נוספות, בהחלט אפשר להניח על שולחן הכנסת ולהעביר את זה למשרד האוצר.

דוד מגן: אני מתחיל להיות אופטימי לגבי ההמשך.

דוד מגן: תודה.

אמנון כהן: אני כמובן מצטרף לברכות שאמרו כאן הן חברי והן השר על זימון הדיון.

אברהם פורז: זה לא בדיוק ברכות.

אמנון כהן: ברכה לקיום הדיון בפגרה.

אמנון כהן: נאמר שמודים ליושבי-הראש וכמובן לכל חברי הכנסת שהגיעו לכאן וראו את הנושא כחשוב.

אמנון כהן: אני מברך את כולם.

אמנון כהן: לעצם העניין, ביקשתי לקיים דיון מהיר בנושא החוף הבינלאומי בים המלח.

אמנון כהן: אם אנחנו מגיעים לאיזה פתרון או לאיזה עזרה למלונות ברחבי המדינה, שלא נשכח חלק אחד של המדינה שלנו.

אמנון כהן: קיבלתי מהם מכתב, ששר התיירות טוען שהם לא שייכים למשרד התיירות.

אמנון כהן: הם טוענים שבעבר הם כן קיבלו מענקים ממשרד התיירות.

אמנון כהן: הייתי רוצה לשמוע מהשר לגבי הסוגייה הזאת.

אמנון כהן: גם משרד הבריאות תובע מהם לעשות כל מיני דברים לגבי הטיפולים וכל מה שהם עושים שם.

אמנון כהן: לעצם העניין, אני חושב שהנושא הוא מאוד חשוב.

אמנון כהן: אני חושב שאנחנו צריכים לטפל הן במלונות והן בכל אלה שנספחים או נותנים שירותים מלווים: מורי דרך, סוכני נסיעות, תיירות פנים, אלה שדואגים לזה.

אמנון כהן: ההצעה שהציע נשיא התאחדות המלונות, מר אבי אלה, בגדול כנראה עונה על חלק מהצרכים של התאחדות המלונות, אבל כמובן צריך לראות גם את כל אלה שנותנים את השירותים מסביב, כדי שלא יהיה מצב שנותנים לגוף אחד ואילו השני מרגיש שהוא מקופח או שהוא לא קיבל.

אמנון כהן: הזכירו פה את נושא הארנונה.

אמנון כהן: זה כביכול תלוי או מותנה בשליש-שליש-שליש.

אמנון כהן: זה מהווה בעיה קשה כי רשויות מקומיות בלאו הכי מצויות בגרעונות כבדים.

אמנון כהן: אם יבואו אל רשות מקומית מסויימת ויגידו לה לתת שליש - היא יכולה לא לתת בכלל.

יגאל ביבי: אבל היא מקבלת 2/3: שליש מהמלונאים ושליש מהממשלה.

יגאל ביבי: ראש רשות מקומית שבמשבר הזה מקבל 2/3 מהארנונה, צריך לנשק את היד.

אמנון כהן: הוא מוותר על 100% ומקבל 66%.

אבי זנדברג: זה היה רק ל-3 חודשים.

אבי זנדברג: זה כבר לא קיים היום.

קריאה: צריך להאריך את זה.

אמנון כהן: קודם כל, רשות מקומית גובה את ה-100%.

אמנון כהן: אם אומרים שהיא תוותר על החלק שלה, אז היא מוותרת על 33%.

אמנון כהן: היא לא מקבלת את זה מאף מקום.

אמנון כהן: היא תקבל רק 66%.

יצחק וקנין: עדיף שיוותרו על ה-33% מאשר שיגיעו למצב שלא יהיה ממי לקחת.

אמנון כהן: לא כל רשות יכולה לוותר על 1/3 ולכן לא צריך לקשור אחד בשני.

אמנון כהן: קודם כל שהאוצר ייתן את השליש שלו.

אמנון כהן: יכול להיות שרשות מקומית תוכל לתת את השליש שלה, או לבטל את תשלום הארנונה, או שהיא תגיד שהיא יכולה לבטל רק 20%.

אמנון כהן: לא צריך להתנות אחד בשני.

ענת קראוס: כשהכל יסגר הרשות כבר לא תקבל כלום.

אמנון כהן: דבר שני, אם זה היה כהחלטה ל-3 חודשים בלבד, אנחנו צריכים לדאוג שזה ימשך לפחות למשך כל שנת 2001.

ישראל כץ: ולשנה הבאה, כדי שיוכלו לתכנן את הפעילות.

אמנון כהן: קודם כל לשנת 2001.

אמנון כהן: בואו נעבור את השנה הזאת ונראה מה יהיה עד סוף השנה ואז נאריך את זה לעוד שנה.

אמנון כהן: אתה לא יכול לבקש כבר עכשיו לשנתיים.

אמנון כהן: כרגע לשנה אחת, ולעתיד אולי אחר-כך נאריך את זה לשנת 2002 במסגרת חוק ההסדרים במשק, או במסגרת תקציב שנת 2002.

אמנון כהן: בנושא השני של מתן סיוע: אני מציע לתת הלוואות ארוכות טווח כדי שבתי המלון יוכלו לנשום.

אמנון כהן: באמת יש להם את תשלומי המשכנתה, יש להם את המחוייבויות שלהם ואין את ההכנסות שהם צפו.

אמנון כהן: לכן צריך לפתוח איזה קרן סיוע.

אמנון כהן: עלינו לראות מה יהיה גובה הסיוע לכל אחד ואחד, על-פי תפוסה, על-פי קריטריונים.

אמנון כהן: יכול להיות שלחוף הבינלאומי בים המלח יגידו: התפוסה שלכם לא בדיוק ירדה כך וכך ולכן אתם תקבלו סיוע בהלוואה של כך וכך, אבל לא להוציא אותם לגמרי מכלל אלה שמקבלים הטבה כלשהי או עזרה כלשהי.

אמנון כהן: באשר לחוק הנופש:

אמנון כהן: אני חושב שצריך לקחת את זה בחשבון ולסייע להם.

אמנון כהן: באשר לתיירות פנים מבקשים גם איזה הלוואה לפתיחת קרן לנושא של שיווק פנים או תיירות פנים מול החיצוניים.

אמנון כהן: צריך להתחשב גם בדברים האלה.

אמנון כהן: אני מציע שאנחנו כוועדה נקים צוות משנה שיכלול את שני יושבי-הראש ומספר חברים והם יישבו מול האוצר, אולי בשיתוף נציגי המלונות, נציגים מכל גוף, כדי לקדם את הנושא הזה.

אמנון כהן: לולא כן, אנחנו לא נוכל לקדם את העניין.

אמנון כהן: השנה נגמרת, החגים עומדים בפתח.

אמנון כהן: אם לא ניערך מיידית תוך שבוע-שבועיים אנחנו נפספס את המועד ונראה תוך תקופה קצרה לא 31 בתי מלון שנסגרו אלא יצטרפו אליהם רשימות ארוכות.

אמנון כהן: יהיה קשה מאוד אחר-כך לשקם ולתקן את הנזק.

אברהם הירשזון: אדוני היושב-ראש, שמעתי בהקשבה רבה גם את דברי שר התיירות, שאני מאוד מעריך ומוקיר, וגם את דברי החברים.

אברהם הירשזון: אני באמת רוצה להיות קצת ציני ולשאול את עצמי, אם אנחנו יושבים בדיון מכובד ושומעים את הדברים ובסופו של דבר מטרת הישיבה היא שכל אחד יאמר את דבריו וניקח טישיו ונבכה, אז אולי באמת חבל על כל המעמד הזה.

אברהם הירשזון: השאלה היא האם שתי הוועדות הללו בסיום הדיון יעשו מעשה.

אברהם הירשזון: שר התיירות נתן דוגמא של ורד יריחו.

אברהם הירשזון: שם הבעיה היא קשה וכואבת אבל היא בעיה נקודתית, שאולי אותה אפשר היה לפתור בכל מיני מסגרות.

אברהם הירשזון: הבעיה היא הרס תשתיות התיירות.

אברהם הירשזון: אינני יודע כמה זמן לאחר סיום המשבר במדינת ישראל נצליח לשקם אותן.

אברהם הירשזון: אני לא צריך לומר בוועדה הזאת, שאחד הנושאים החשובים ביותר, שמביאים את הערך המוסף הגבוה ביותר, הוא התיירות, שמשאירה הכי הרבה כסף זר במדינת ישראל.

אברהם הירשזון: אנחנו מתייחסים לנושא הזה, אני חושב, לא בצורה הנכונה ולא בצורה המתאימה.

אברהם הירשזון: אתן דוגמא.

אברהם הירשזון: חוק הנופש, למשל, היה מחזיר למעגל העבודה כ-8,000 אנשים.

אברהם הירשזון: אנחנו מתבשרים כל יום על סגירת מפעלים, על פיטורים של 300 איש, 400 איש וכדומה.

אברהם הירשזון: אתם יודעים מה זה להחזיר 8,000 אנשים למעגל העבודה?

אברהם הירשזון: צודקת גברת רחל אבנעים, פרנסתם של אנשים נפגעה ופה המדינה יכולה לסייע בהחלטה שלא מחייבת חוק - זאת יכולה להיות הוראת שעה וזה יכול להתבצע מהיום למחר - להחזיר למעגל העבודה 8,000 אנשים ולתת בוודאי מרווח של אוויר ונשימה לבתי המלון ולכל המעגלים הסובבים את בתי המלון.

אברהם הירשזון: זה לא רק בתי המלון: זה האוטובוסים, החנויות, המסעדות וכל המשיקים לנושא הזה.

אברהם הירשזון: הממשלה לא עושה את זה.

אברהם הירשזון: אם אנחנו צריכים להגיש הצעת חוק, זה עניין של זמן ובינתיים התשתיות נהרסות ולא נוכל להחזיר אותן.

אברהם הירשזון: לכן אני חושב שבנושא הזה צריכה להיות התייחסות רצינית מאוד.

אברהם הירשזון: יבוא האוצר ויגיד: אנחנו מפסידים הכנסות.

אברהם הירשזון: סליחה, מה עם דמי האבטלה שמשלמים באותו זמן?

אברהם הירשזון: זה לא הוצאות?

אברהם הירשזון: האם מישהו פעם בדק אחד מול השני?

אברהם הירשזון: אני לא בטוח.

יצחק וקנין: אף פעם לא עושים את זה.

יצחק וקנין: זה הבעיה.

אברהם הירשזון: אומרים לי שזה הביטוח הלאומי.

אברהם הירשזון: הביטוח הלאומי הוא קופה ב' של משרד האוצר.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת ישראל כץ הציע הצעת חוק אך אני בטוח שהוא היה מוכן לוותר על הצעת החוק הזאת אם הוא היה יודע שבהוראת שעה מחר זה יתבצע.

אברהם הירשזון: אבל זה לא מתבצע.

רחבעם זאבי: הלוואי שחבר הכנסת ישראל כץ יצליח, ואני מאחל לו שיצליח, אבל הוא ייכשל.

רחבעם זאבי: אגיד לך למה.

רחבעם זאבי: אני פעמיים העברתי בכנסת 'הצעת חוק מע"מ על ספרים - אפס', אך זה לא התבצע.

רחבעם זאבי: הם הורסים את זה.

רחבעם זאבי: זה ארע בשתי כנסות, בכנסת ה-13 ובכנסת ה-15.

רחבעם זאבי: פעמיים העברתי את הצעת החוק אבל זה לא עובד.

רחבעם זאבי: הם יודעים להכשיל את זה, הם מצויינים בזה.

ישראל כץ: מה הפירוש?

ישראל כץ: אם יש חוק האומר שלא גובים מע"מ, אז איך אפשר לגבות מע"מ?

רחבעם זאבי: עובדה.

אברהם פורז: באחד מחוקי ההסדרים כנראה דחו את התחולה.

ישראל כץ: זה דבר אחר, אבל כל עוד החוק קיים אי אפשר שלא לבצע אותו.

ישראל כץ: אני יכול להגיד לך שהחוק למתן הנחות מס בנגב עובד יפה מאוד.

ישראל כץ: פשוט לא גובים.

אברהם פורז: אדוני השר, כשיש חוק הסדרים שדוחה תחולה של חוק, הכנסת נותנת לזה יד.

יעקב ליצמן: אבל קודם הממשלה נותנת לזה יד.

רחבעם זאבי: בשל מכבש לחצים קואליציוני.

אברהם הירשזון: אני שומע שיש תקציב מסויים לשיווק, 6 או 7 מיליון שקל.

אברהם הירשזון: אני מכיר בחשיבות של זה משום שאני חושב שהקשר עם סוכנים, עם מקורות השיווק בחוץ-לארץ, הוא קשר מתמשך, מתפתח ואי אפשר ביום אחד לקטוע אותו.

אברהם הירשזון: אני חושב שחשוב מאוד להופיע בעלונים.

אברהם הירשזון: אני חושב שבשנה הזאת תקציב השיווק היה צריך לקבל עדיפות יותר גדולה משום שאתה צריך לעשות דברים בלתי שגרתיים.

אברהם הירשזון: למשל, לא שמעתי שהיה פה כינוס חירום של כל הארגונים היהודיים בחוץ-לארץ, שהטילו על כל אחד להביא מיכסת תיירים למדינת ישראל.

אברהם הירשזון: לא שמעתי שהארגונים היהודיים בחוץ-לארץ החליטו לעשות את הכנסים שלהם במדינת ישראל.

אברהם הירשזון: למשל אם היו עושים את ה-GA, הכינוס השנתי של יהדות צפון אמריקה, בישראל ב-4 השנים הבאות, כל שנה זה 5,000-6,000 איש ישירות.

אברהם פורז: אולי הם פוחדים לבוא.

רחבעם זאבי: "הדסה" עשתה את הכנס שלה פה.

רחבעם זאבי: לקחתי את זה כמודל.

רחבעם זאבי: פניתי אל ראש הממשלה לשעבר, מר נתניהו, ואמרתי לו שיש לנו בעיה להביא את יהדות אמריקה.

רחבעם זאבי: אמרתי לו: אני מכיר בארץ 2-3 אנשים בלבד שיכולים לדבר אל יהדות אמריקה ולהביא אותה, אתה אחד מהם.

רחבעם זאבי: שני זה מר טדי קולק, שלישי זה הרב לאו.

רחבעם זאבי: הוא לא נתן לי לגמור את המשפט ואמר: אני מגוייס.

אבשלום וילן: זה בהתנדבות?

רחבעם זאבי: אנחנו עושים איתו מבצע, עם הפדרציות היהודיות באמריקה.

רחבעם זאבי: הוא ידבר אל יהדות אמריקה ואנחנו מקווים שקהילות תבואנה יחד עם הרבנים שלהן.

רחבעם זאבי: אבל זה מבצע, זה ארגון.

אברהם הירשזון: אדוני השר, אני מוכן להתחייב בפני כולם שאביא לכאן בשנה הבאה 10,000 צעירים מארצות-הברית ומשאר המקומות בעולם אם אתה תעשה איתי מאצ'ינג על התקציב שלהם - דולר אחד הם, דולר אחד מדינת ישראל - ואז יהיו לכל הפחות 10,000 תיירים.

ישראל כץ: חשבתי שאתה רוצה להציע לו לגייס את מר אהוד אולמרט, שיש לו הופעה לא פחות טובה.

אברהם הירשזון: אדוני השר, אני מציג בכוונה את הנושא הזה של הארגונים היהודיים.

אברהם הירשזון: כשאתה אומר שאתה רותם את מר נתניהו ואחרים שיש להם השפעה אדירה, אני אומר לך נקודתית - ארגון צריך לבוא ולהתחייב.

אברהם הירשזון: אפשר לעשות את הדברים האלה.

אברהם הירשזון: אני חושב שצריך בתקופות כאלה ללכת על תיירות מיוחדת מחוץ-לארץ ולא על תיירות רגילה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אמנון כהן העלה למשל את נושא התיירות בים מהלח.

אברהם הירשזון: אני אומר לך שאם היה היום שדה תעופה ראוי בים המלח - ואגב, מדינה מנצלת תקופות כאלה לבניית תשתיות שיכולות לשרת אותה גם בעתיד - אני טוען שתיירים לא באים לים המלח משום שהם צריכים לנסוע מאילת לים המלח והם חוששים לנסוע בכבישים.

אברהם הירשזון: אם היית מביא את התיירות הזאת שבאה לריפוי פסוריאזיס, מגרמניה וממקומות אחרים, ישירות לים המלח, היא היתה מגיעה לים המלח.

אברהם הירשזון: אני אומר לך את זה כמי שיש לו בית מלון שם.

קריאה: זה נקרא שיווק איזורי.

אברהם הירשזון: אני מציג את זה כדוגמא.

אברהם הירשזון: יש תקציבים לתשתיות ויש תקציבים לכל מיני דברים.

אברהם הירשזון: אני יכול להרחיב את הנושא אבל לא אעשה את זה כעת.

אברהם הירשזון: אני מציע, לסיכום, שיושבי-ראש הוועדות יפגשו עם שר האוצר ושר התיירות במשך 7-10 ימים.

אברהם הירשזון: יביאו בפניו את ההצעות של הוועדה המשותפת, כפי שחבר הכנסת מגן אמר אותן.

אברהם הירשזון: אם שר האוצר יקבל את המסקנות האלה מיידית ונמצא פתרון לעניין, בבקשה.

אברהם הירשזון: אם לא, צריך לפנות ליושב-ראש הכנסת בבקשה שיכנס ל-3 ימים רצופים את הכנסת ואנחנו נעביר הצעת חוק של שתי הוועדות, שתכלול גם את ההצעות האלה וגם הצעות נוספות.

אברהם הירשזון: הצעת החוק הזאת, שתיקרא "חוק התיירות", יכולה להיות מאושרת תוך 3 ימים.

ישראל כץ: ניתן לעשות את זה תוך יום אחד.

אברהם הירשזון: ואז אנחנו באמת נדע שלא באנו הנה לשבת חינם אלא תרמנו את חלקנו לפתרון הבעיה.

ישראל כץ: אמשיך דווקא מסיום דבריו של חבר הכנסת הירשזון.

ישראל כץ: אני מעריך את דבריו של ידידי חבר הכנסת דוד מגן, היושב-ראש המיועד של ועדת החוץ והבטחון, שנבחר כמדומני לפני שתי תקופות כהונה לפרלמנטר המצטיין בכנסת, אלוף החקיקה דאז, אבל אני יכול להעיד שהכנסת קצת השתנתה ויחסי הגומלין בין הכנסת לממשלה קצת השתנו והרכב הכנסת קצת השתנה.

ישראל כץ: לצערי, וזה הרקע להערה שלי ליושב-ראש התאחדות המלונות, מר אלה, אותם אִיומים שלא להעביר תקציבים הושמעו כבר יותר מדי פעמים ולא נראה לי שמישהו ייקח ברצינות אמירה כזאת, או שנאמר את הדברים ובזה נסתפק ונלך הביתה.

ישראל כץ: גם אם נקבל החלטה כללית, שיכולה להיות מאוד מתוחכמת ונכונה, שנחליף ממש את הממשלה ונגבש את מדיניות התיירות במקום הממשלה, ושר התיירות ימלוך עלינו במקום לשבת בממשלה - ומבחינה שלטונית זה דבר די תמוה - גם אם נעשה את זה, זה לא יגרום לממשלה לשנות פסיק אחד בתקציב שהיא מכינה בעצם הימים האלה.

ישראל כץ: לכן המסקנה שהגעתי אליה בכהונה הקצרה שלי בכנסת, בהרכב הנוכחי של הכנסת, היא שהכלי העיקרי והאפקטיבי שיש לכנסת הוא או חקיקה או אופציה של חקיקה.

ישראל כץ: לכן נאחזתי בסוף דבריו של חבר הכנסת הירשזון.

ישראל כץ: אם הממשלה עושה, אנחנו מלווים את זה בברכה ואנחנו מייעצים ומברכים.

ישראל כץ: אם היא לא עושה, אנחנו מחוקקים.

ישראל כץ: בנסיבות האלה אין לך שום דרך אמיתית אחרת, לצערי, לשכנע.

ישראל כץ: זה באופן כללי.

ישראל כץ: לגופו של עניין, אפשר לגשת לענף כמו התיירות בשני מישורים.

ישראל כץ: בדומה לענפים אחרים שהם כלליים, שמבוססים על בסיס כלכלי, שהם פרוסים בכל הארץ, עם רמת חומרה כזאת או אחרת של משבר ועם אופק כזה או אחר של סיום המשבר, שאף אחד לא יודע מתי הוא יהיה.

ישראל כץ: יש את הבסיס הכלכלי ויש את הבסיס האנושי.

ישראל כץ: לכן יזמתי את הצעת החוק, שהיתה נכונה לגבי הגליל והיא נכונה לגבי ירושלים, שהם שני המקומות שבהם יש את הירידה הדראסטית ביותר בתיירות נכנסת, והיא יכולה להיות נכונה גם בעוד מספר מקומות נוספים, לפי הנתונים שיש בידי משרד התיירות.

ישראל כץ: הצעתי לעשות צעדים אמתיים.

ישראל כץ: אני מעדיף שהפתרונות יהיו בתחום הכלכלי ולא בתחום האנושי.

ישראל כץ: אנחנו לא רוצים להגיע לפתרונות בתחום האנושי, כמו סבסוד מובטלים, מימון שירותי רווחה ושירותי בריאות וכל מה שנובע מקריסת מערכות ומפגיעה באנשים.

ישראל כץ: גם מבחינה אנושית, לא רק כספית, אם אתה מגיע לזה זה עולה לך הרבה יותר כסף אבל אין לך שום תמורה כלכלית כתוצאה מהעניין, למעט הנזק הנפשי והגופני לאותם אנשים.

ישראל כץ: לכן הפתרון חייב להיות פשוט, אדוני שר התיירות.

ישראל כץ: הוא צריך להיות במישור הממשלתי בדרך המלך.

ישראל כץ: אנחנו יכולים ללחוץ.

ישראל כץ: אם אנחנו כבר נגיע למצב שאנחנו נצטרך לחוקק במקום הממשלה - אנחנו נעשה את זה, אבל זה לא יעיד על תקינות המערכת השלטונית במדינת ישראל.

ישראל כץ: מטבע הדברים זה צריך להיות בממשלה.

ישראל כץ: צעד אחד חד וברור הוא פטור ממע"מ, או מע"מ אפס, לפחות לשנים 2001 ו-2002, לבעלי בתי המלון ולבעלי חדרי האירוח.

ישראל כץ: אני, אגב, הייתי מציע לעשות את זה לא רק לגבי מלונות אלא גם לגבי חברות נסיעות שעוסקות בתיירות הפנים, גם לגבי חברות הסעות שיש בהן משבר קשה מאוד משני כיוונים: גם בשל הפחתת מספר התיירים וגם בשל התחרות שנפתחה מול "אגד", שעודדנו את זה מכיוון אחר, של הפרטה.

ישראל כץ: "אגד" מטבע הדברים נכנסה לתחום התחרות עם אותן חברות הסעה קטנות, כולל להסעת תלמידים ודברים אחרים, והמשבר הוא כבד ביותר.

ישראל כץ: לכן, אנחנו צריכים להמליץ על צעדים חדים.

ישראל כץ: צעד אחד שאני מציע להמליץ עליו הוא הנושא של מע"מ אפס, פטור ממע"מ.

ישראל כץ: בשלב הראשון לפחות השוואה לתנאים שמקבלים תיירים מחוץ-לארץ.

ישראל כץ: אפשר לעשות את זה באופן כללי, או אפשר לעשות את זה לגבי הגליל, ירושלים ועוד כמה מקומות.

ישראל כץ: הדבר השני, הנושא של הארנונה.

ישראל כץ: אדוני נציג משרד האוצר, אמרת לנו שמשרד האוצר מוכן ומזומן לממן את חלקו מול כל רשות שתעשה את זה אולם כאן העירו שזה ל-3 חודשים בלבד.

אמיר לוי: אמרתי שזה הסדר שניתן לרבעון.

אמיר לוי: לא הסתרתי שום דבר.

אמיר לוי: אמרתי שלגבי זה חלק המימון שלנו יועבר.

ישראל כץ: ומתי נגמר הרבעון?

אמיר לוי: הוא כבר נגמר.

ישראל כץ: אני מתנצל אם לא שמעתי, אבל אתה בישרת לנו שמשרד האוצר מוכן לתת את חלקו מול כל רשות שתעשה את זה.

ישראל כץ: איך היא תעשה את זה ברבעון שכבר נגמר?

ישראל כץ: האם זה מציאות וירטואלית רטרואקטיבית?

ישראל כץ: כלומר, אתה מדווח לנו על דבר שלא קיים.

ישראל כץ: האוצר לא יעשה את זה, כי הוא לא יעשה את זה רטרואקטיבית.

אמיר לוי: האוצר עושה את זה רטרואקטיבית.

אמיר לוי: ההנחה תינתן.

ישראל כץ: איך היא תינתן?

ישראל כץ: אני רוצה להבין את הנקודה הזאת.

ישראל כץ: אמרת שזה היה לרבעון אז למה אתה אומר שזה עדיין קיים?

יגאל ביבי: אני חושב שהמשבר הזה הוא לא בעיה של שר התיירות אלא בעיה של הממשלה כולה.

יגאל ביבי: אני יושב כאן ונדהם ממה שאמר שר התיירות, שהוא לוחץ שיהיה דיון בממשלה על הענף מספר אחד של ישראל אך אין דיון בממשלה.

יגאל ביבי: אני יודע שזה הענף העיקרי של המדינה.

יגאל ביבי: 3 מיליון תיירים זה מיליארדים של דולרים למדינה, וממשלת ישראל לא מוצאת את הזמן לקיים דיון בנושא החשוב הזה.

יגאל ביבי: זה מדהים ומזעזע.

אברהם פורז: הבעיה היא לא דיון.

אברהם פורז: הבעיה היא כסף.

ישראל כץ: החליטו להגדיל את הגרעון ב-4 מיליארד שקל, אז 10% מזה הוא בדיוק הסכום שצריך לייעד מראש לפתרון בעיית הענף הזה.

יגאל ביבי: אני אישית כואב את הנושא, כמי שהיה לו חלק בבניית רוב המלונות בטבריה, אלפי חדרי מלון שנבנו בתקופתי כראש עיריית טבריה.

יגאל ביבי: הייתי שם השבוע וראיתי עיר שוממה.

יגאל ביבי: בחודש אוגוסט בעבר לא היית יכול לעבור בעיר מרוב עומס של אנשים.

יגאל ביבי: רבותי, משאבים כל-כך רבים הושקעו.

יגאל ביבי: חשבתי שאתרום לכלכלת טבריה, אשן שם יומיים בבית-מלון ואלך למרחצאות אל-חמה.

יגאל ביבי: התקשרתי לחמת גדר והם אמרו שהם משפצים.

יגאל ביבי: באוגוסט?

יגאל ביבי: ריבונו של עולם.

יגאל ביבי: בשיא העונה מצאו זמן לשפץ את אל חמה.

אברהם פורז: חבר הכנסת ביבי, האם בטבריה זאת לא היתה תיירות פנים בעיקר?

אבי זנדברג: 70% תיירות חוץ ו-30% תיירות פנים.

מיכאל קליינר: וזה דווקא בתקופה שאפשר ללכת על הכנרת ...

יגאל ביבי: אני מסתכל על הממשלה ונדהם.

יגאל ביבי: רבותי היקרים, אמר מר אבי אלה ש-60,000 אנשים נפלטו מהענף.

יגאל ביבי: אני מעריך ש-20,000 מהם לפחות מקבלים דמי אבטלה.

יגאל ביבי: זה לבד עולה למדינה 600 מיליון שקל, רק דמי האבטלה שמשלמים לאנשים האלה.

יגאל ביבי: לדעתי אם היו לוקחים אפילו 100 מיליון שקל או 200 מיליון שקל ומשקיעים בנושא הזה - יותר פסטיבלים, יותר שיווק, יותר קשר עם ראשי הצליינות, עם ראשי הכמורה, יותר ועידות - אז היה גם נכנס כסף למדינה והיו מביאים עוד חצי מיליון תיירים.

יגאל ביבי: לדעתי עובדים בנושא הזה בצורה שלומיאלית, לא נכונה ולא חכמה.

יגאל ביבי: אני מצטרף לדיעות שהביעו חברי הכנסת אברהם הירשזון וישראל כץ.

יגאל ביבי: אם הממשלה לא תתפקד בנושא הזה לדעתי לא תהיה ברירה.

יגאל ביבי: חמור מאוד שבשעת חירום נצטרך חקיקה בנושא.

יגאל ביבי: לכן אני קורא לשר התיירות שידרבן את הממשלה.

יגאל ביבי: אני אומר לך, על ארץ ישראל אתה לא עושה משבר, אבל לפחות על הבטחון הכלכלי של ארץ ישראל תעשה משבר.

רחבעם זאבי: עד עכשיו היית בסדר.

רחבעם זאבי: עכשיו אתה מלכלך.

יגאל ביבי: בנושא הפטור מארנונה רציתי לשאול: למה רק ל-3 חודשים?

יגאל ביבי: האם המשבר נגמר?

יגאל ביבי: הרי החלטנו בזמנו בוועדת הכלכלה להוריד את הארנונה עקב המשבר, מאחר והאנשים לא יכולים לשלם.

יגאל ביבי: לפי פקודת העיריות אתה יכול לתת הנחה בארנונה רק למגורים ולא לגופים כלכליים, לכן היינו צריכים החלטה מיוחדת, שגם בתחום כלכלי אפשר לתת הנחה בארנונה.

יגאל ביבי: אני חושב שלפחות דבר אחד צריך להחליט היום, שקוראים לממשלה להאריך את ההסדר של הארנונה.

יגאל ביבי: אני בטוח שכל ראש עירייה נורמלי, שמקבל 2/3 מההכנסה של הארנונה, צריך לנשק את היד ולשמוח.

יגאל ביבי: נכון שישנם מספר ראשי ערים, לצערי, שאינם מתפקדים, גם בערי תיירות.

יגאל ביבי: אם הם לא מתפקדים אז שר הפנים אולי צריך להגיד להם שהם צריכים לתפקד.

איתן כבל: לעתים נדמה - ואני אומר את זה לנו, לחברי הכנסת - שדיונים מן הסוג הזה הם דיונים של איזה כת סודית שדנה בתוך עצמה על כל מיני עניינים.

איתן כבל: מעת לעת מצליח לחדור לתוכה נציג האוצר ואומר מלה כזאת או אחרת, אך שום דבר לא קורה.

איתן כבל: התיירות היא לא ענף שיש לו קבוצת לחץ, לא בין חברי הכנסת, לא בשום מערכת.

איתן כבל: אני לא רואה אותם יוצאים לשרוף צמיגים, מפגינים ועושים את מה שבדרך כלל עושות קבוצות אחרות.

איתן כבל: אם אנחנו, חברי הכנסת הנוכחים כאן, השתכנענו - ושמעתי את כל אחד מהחברים כאן, שכולם הביעו שכנוע עמוק - בואו ניקח על עצמנו להיות קבוצת הלחץ שלהם.

איתן כבל: דהיינו, אם שתי הוועדות המכובדות האלה תיקחנה על עצמן להגדיר, אולי לא את כל הנושאים שהועלו כאן, אבל להחליט מה אנחנו חברי הכנסת חושבים, גם אם לא תמיד בהסכמה מלאה של האוצר או של נציגי ענף התיירות, כנושאים הקריטיים להצלת הענף הזה.

איתן כבל: אנחנו נצטרך לעשות מעשה, או בחקיקה, או בהפעלת לחץ על המערכות באוצר.

איתן כבל: אחרת, תהיה לנו תחושה של חוסר תכליתיות.

איתן כבל: גם קודם ידעתי, כי אני מתעניין בנושא, שהמצב הוא קשה מאוד.

איתן כבל: עכשיו אני יודע שהמצב הוא עוד יותר קשה.

איתן כבל: אני גם לא רוצה שתהיה לי תחושה של אי-נחת על כך שישבתי בישיבה, שמעתי דברים מאוד קשים, חברים מהענף הגיעו ואמרו את שלהם, נציג האוצר - ואני מכבד את נציגי האוצר - אמר את דברו, והפינג פונג בינינו חברי הכנסת לבין נציג האוצר היה קצת מביך, וזה חוזר על עצמו.

איתן כבל: אם אנחנו מתייחסים לעצמנו ברצינות, יש לנו כאן הזדמנות.

איתן כבל: קיימות כבר הצעות חוק אמיתיות.

איתן כבל: לא כולן פופוליסטיות.

איתן כבל: בואו נקים צוות משנה, נקבע לו לוח זמנים של 7-10 ימים ויועלו 2-4 נושאים, לא יותר, שיכולים להציל את הענף.

איתן כבל: תודה.

אברהם פורז: רבותי, האנשים האלה לא באו לדבר אלא באו לשמוע מאיתנו פתרונות.

צבי הנדל: אדוני היושב-ראש, אחרי הברכות, ואני מצטרף לכל המברכים, אני רוצה לפנות לידידי מהאוצר.

צבי הנדל: לא באופן פרטי.

צבי הנדל: באופן אישי אנחנו אוהבים אותך.

צבי הנדל: אתה מייצג כאן משרד.

צבי הנדל: אני רוצה שנדע כולנו, מקובל לחשוב שהשקעה בבנייה, השקעה בתשתיות מביאה להנעת המשק מבחינה כלכלית.

צבי הנדל: אני טוען שהתיירות, על כל מרכיביה, עולה על הבנייה ועל התשתיות, אני לא רוצה להגיד עשרת מונים, אבל עולה עליהם משמעותית כמנוף להנעה כלכלית של המון עסקים קטנים ובינוניים, שלפעמים קשה לחבר אותם עם התיירות אבל הם חיים ומתים על בסיס התנועה התיירותית.

צבי הנדל: אני רואה באוצר משרד שאמור לחשוב חשיבה מקרו-כלכלית ולא רק מהיום למחר.

צבי הנדל: לא לראות רק את הכסף שיוצא החודש או ב-3 החודשים האלה אלא מה קורה לענף שלם, שמרכיבים חשובים בו, ובדרך כלל הטובים, מוצאים לעצמם אפיקים אחרים ועוזבים את הענף.

צבי הנדל: מה יקרה לנו מחר כשיהיה בעזרת ה' טוב?

צבי הנדל: למרות שאני שומע כל לילה את הפצצות שנופלות בישוב שבו אני גר, אני מאמין שזה יגמר בשלב מסויים, שבסוף כולם יבינו שאי אפשר כך והתיירות תחזור.

צבי הנדל: התשתית שאותה בנו במשך שנים יכולה להיהרס.

צבי הנדל: אני מציע לכולנו להבין שכל אגורה שאנחנו נשקיע בנושא הזה היא השקעה ממדרגה ראשונה, כאילו סללת כביש או בנית בתים או כל דבר אחר.

צבי הנדל: לטענתי הרבה יותר, וגם באופן הרבה יותר מיידי.

צבי הנדל: אני לא אחזור על ההצעות שהועלו כאן.

צבי הנדל: יש הצעות טובות.

צבי הנדל: מכל ההצעות אני לוקח את מה שאמר ידידי חבר הכנסת איתן כבל, על שאין לתיירות לובי והם גם לא שורפי צמיגים.

צבי הנדל: על מנת שגם הוועדות תוכלנה להשפיע, כי אני יודע שאנחנו מתפזרים ולראשי הוועדות היושבים כאן יש עוד אלף דברים אחרים, אני מציע להקים לובי.

צבי הנדל: אני מציע שידידי חבר הכנסת הירשזון ירכז את הלובי הזה, יזנב בכל מי שצריך, גם בוועדות וגם מחוץ להן.

צבי הנדל: בלי קבוצת לחץ, לא יחוקקו החוקים ולא יהיה מי שיעסוק ויטפל בזה.

צבי הנדל: אני מציע שהוא ירכז קבוצת לחץ כזאת של חברי כנסת כי הוא איש המקובל על כולם.

צבי הנדל: צריך להריץ את זה, ומהר.

צבי הנדל: אולי הוא גם אינטרסנט, שמעתי שלגוף שהוא עומד בראשו יש כמה בתי מלון בים המלח, אז זה בוודאי יניע אותו עוד יותר.

צבי הנדל: על מנת שההחלטות שהוועדות תקבלנה יהיו במעקב וכדי שיזנבו בהן, כדי שלא ניפגש עוד חצי שנה ונבכה למה לא עשינו ורק נסתכל על נתוני האבטלה, אני חושב שאם תהיה קבוצת לחץ כזאת - שאני מציע שכל חברי שתי הוועדות יצטרפו אליה - יש סיכוי שהעניינים יזוזו, ויפה שעה אחת קודם.

צבי הנדל: לאוצר: אל תשכח, זה מניע כלכלי ממדרגה ראשונה.

צבי הנדל: אל תראו את זה כזריקת כסף חד-פעמית.

צבי הנדל: זה השקעה אדירה שאסור לפספס אותה.

צבי הנדל: לתיירות אין חיי מדף.

צבי הנדל: יום שעובר, לא חוזר.

צבי הנדל: זה הורס כלכלית ובסופו של דבר נבכה כי התשתית לא תהיה קיימת כשנזדקק לה.

מיכאל קליינר: הדברים נאמרו.

מיכאל קליינר: הדיעה היא בסך הכל ברורה.

מיכאל קליינר: יש קונצנזוס בעניין, ולפעמים קונצנזוס זה בעיה, כי לעתים קרובות היכולת להניע משהו היא דווקא כאשר יש כאלה שמתנגדים ואז התומכים מתלהבים ומארגנים.

צבי הנדל: אני מוכן להתנגד ...

מיכאל קליינר: אין ספק שהדיון היה צריך להיות בממשלה, בגלל אופיו, ולא כאן, אבל היות והוא לא היה בממשלה אני מברך כמובן את שני יושבי-הראש על יזום הדיון הזה שכן יכול להזיז דברים.

מיכאל קליינר: לא בטוח שיזיז, בדרך כלל דיונים כאלה לא מזיזים.

מיכאל קליינר: השאלה היא מה צריך לעשות.

מיכאל קליינר: אני מסכים שהאיום על הממשלה לעצור תקציבים הוא כבר איום שנשחק.

מיכאל קליינר: בסופו של דבר אגף התקציבים מאוד אוהב לעצור תקציבים, זה חלק מהמדיניות, כך שזה לא מפחיד אותו.

מיכאל קליינר: מול משרדים מסויימים זה אפילו מסייע לו.

ישראל כץ: זה חסך לו הרבה כסף השנה.

מיכאל קליינר: לגבי חקיקה באופן עקרוני: ידועה עמדתי.

מיכאל קליינר: אני חושב שיש לי שותף אחד לפחות בכנסת בעניין הזה, יושב-ראש ועדת הכלכלה.

מיכאל קליינר: עצם העובדה שהכנסת קובעת סדרי עדיפויות באמצעות הצעות חוק פרטיות היא דרך פסולה.

מיכאל קליינר: אני מאמין שהכנסת צריכה לקבוע סדרי עדיפויות תקציביות בדיון על התקציב.

מיכאל קליינר: אחרת, זה הכל מקרי.

מיכאל קליינר: אבל בנושא התיירות, כל-כך ברור שפה יש אינטרס כלכלי חד, מובהק, שונה מנושאים אחרים, שכל הצעה שכאן תעלה בסופו של דבר תוסיף הכנסות למדינה ולא תיגרע מהן.

מיכאל קליינר: אתן דוגמא כדי לסבר את האוזן.

מיכאל קליינר: כאשר דנו בוועדת הכספים על אותו היטל כדי להגן על תעשיית הלבידים היתה בעיה.

מיכאל קליינר: אם תטיל את ההיטל אז תציל כמה מפעלים בתעשיית הלבידים, שזה מאוד חשוב, אבל תפגע בתעשיית הרהיטים מכיוון שכך תייקר להם את חומרי הגלם.

מיכאל קליינר: במקרה ההוא אין סכום של אפס אלא במקום מסויים אתה מרוויח ובמקום מסויים אתה מפסיד.

מיכאל קליינר: בתיירות זה כמעט נטו.

מיכאל קליינר: חוץ אולי מהמונית לנתב"ג, כל תייר ישראלי ששכנעת לנפוש בטבריה או באילת, בחיפה, בתל-אביב או בירושלים במקום באיי יוון, תורכיה או אי-שם באירופה, הרווח למשק הישראלי הוא כמעט רווח נטו.

אברהם פורז: אני לא חושב שמנכ"ל אל-על כל-כך מסכים איתך, אבל לא חשוב.

מיכאל קליינר: נכון, פרט לאל-על ולמוניות.

מיכאל קליינר: אבל אין ספק שהפרופורציות הן הרבה יותר חד-משמעיות מאשר בכל ענף אחר מבחינת מספר מקומות העבודה שכל החלטה כזאת לבצע נופש בארץ תורמת.

מיכאל קליינר: הבעיה היא בעיית תשתיות.

מיכאל קליינר: למשל באילת, בצדק ציינו כאן, היות ובעצם כל המערכת קיימת, כל אמצעי הבידור, כל התשתיות, אז אדם יכול לקבל באילת כל מה שהוא מקבל במקום אחר.

מיכאל קליינר: לצערי לא בכל המקומות בארץ, כולל בטבריה למשל, אפשר להעניק את אותה אלטרנטיבה מבחינת סוג הבילוי או מה שהתייר מחפש.

מיכאל קליינר: את זה אי אפשר לפתור ביום אחד.

מיכאל קליינר: ברור שצריך ללכת על תמריצים.

מיכאל קליינר: אני לא הייתי נבהל מההצעה של חבר הכנסת הרב ליצמן לוּ היא היתה אפשרית חוקית מכיוון שהיא הולכת בכיוון הנכון.

מיכאל קליינר: הרי בסופו של דבר כמות הכסף שאתה יכול לקבל מהמדינה היא מוגבלת.

מיכאל קליינר: אני חושב שהיא פשוט בלתי מעשית.

מיכאל קליינר: כלומר, היום להגיד למי שנוסע לחוץ-לארץ שישלם היטל ובו הוא יסבסד את התיירות בארץ, לדעתי זה רעיון נכון אך הוא בלתי מעשי.

מיכאל קליינר: מה שמעשי הוא לתת תמריץ.

מיכאל קליינר: אני לא נכנס לפרטים כי הזמן קצר.

מיכאל קליינר: בין המע"מ, בין הארנונה - בסופו של דבר אתה תוזיל את התיירות פה בארץ, תשיג תיירים פה בארץ ובסך הכל החשבון הכלכלי יהיה פלוס של גביית מיסים, כי התייר בארץ אוכל ושותה וקונה בקניון במקום הנופש במקום לקנות בחוץ-לארץ.

מיכאל קליינר: אין לי ספק בעניין הזה מבחינה כלכלית.

מיכאל קליינר: אפשר גם לעשות את התחשיב.

ישראל כץ: המע"מ לא קשור לזה כי התיירים מקבלים פטור ממע"מ.

מיכאל קליינר: אבל לגבי הישראלים.

מיכאל קליינר: הרי אם אתה מוזיל את המחיר לישראלים אז יש פיתוי שרבים מאוד ישארו פה בארץ.

מיכאל קליינר: כמובן שצריך לא לשכוח את כל הדברים: תיירים נוצרים אוהבי ישראל, תיירים יהודים, תיירים ממזרח אירופה שהמצב הבטחוני פחות מבהיל אותם.

מיכאל קליינר: אכן צריך להתייחס אל מה שקרה בתיירות כאל אסון טבע.

מיכאל קליינר: הרי זה לא בשל ניהול עסקי לא נכון.

מיכאל קליינר: אולי לעתיד, אדוני נציג האוצר, צריך לחשוב על קרן לנזקי תיירות, היות והוא ענף רגיש, לכן יש מקום להתחיל לבנות אותה.

מיכאל קליינר: בינתיים צריך לשלם על כך שלא בנו קרן כזאת.

מיכאל קליינר: דבר אחרון, כמובן שיש כל מיני גופים שעוסקים בתיירות חוץ וצריך למצוא דרך לסייע להם - פה זה כן מתקציב המדינה - ולשמור על אפיקי השיווק בחוץ-לארץ ליום שהעסק יתחדש.

מיכאל קליינר: אם ייסגרו לנו האפיקים אז המחיר של החידוש יהיה גבוה מאוד וגם יהיה קשה לבצע.

יורי שטרן: אין ספק שמכל הענפים שניזוקו מהמהומות ומהאירועים ב-10 החודשים האחרונים, ענף התיירות הוא בצרה ייחודית.

יורי שטרן: הוא בעצם נמחק במידה רבה.

יורי שטרן: אם באמת אנחנו מגיעים למיליון תיירים, זה דבר שהוא חסר תקדים.

יורי שטרן: זה מחזיר אותנו אחורה לשנות ה-50.

יורי שטרן: מתוך המיליון האלה, 800,000 היו כל מיני קרובי משפחה ואחרים, שמבחינה כלכלית לא מפרנסים אף אחד מגורמי התיירות.

יורי שטרן: לכן, מדובר פה בקטסטרופה והראייה צריכה להיות כזאת.

יורי שטרן: אני מבקש להזכיר בפרוטוקול כמה מן הדברים שנאמרו, כדי שלא ילכו לאיבוד, ומבקש שזה יוזכר בסיכום הישיבה.

יורי שטרן: - גם הנושא של מצוקת מורי דרך והפתרון לאבטלה שלהם; - גם הנושא של ביטוח לאוטובוסים תיירותיים, שזה באמת דבר שמזכיר את סיפורי חלם; - גם העניין של הארנונה.

יורי שטרן: אנחנו יכולים להמליץ שמשרד הפנים בתעריפים שלו יוריד את הארנונה לבתי מלון לשליש, שמשרד האוצר ישלים את השליש שלו והרשות - אם היא רוצה לגבות, שתנסה.

יורי שטרן: אם היא רוצה לסייע לענף אז שתלך לקראתו.

יורי שטרן: כי אחרת, זה באמת תלוי ברשות המקומית ואז כל השרשרת תקועה; - וכן מה שאמרו מארגני התיירות הנכנסת.

יורי שטרן: הם בעצם המשווקים והתמיכות שהם מקבלים מקרן שיווק או באמצעים אחרים הן פשוט חיוניות לשמירת המיקום שלנו בשוק העולמי.

יורי שטרן: עוד כמה דברים קטנים.

יורי שטרן: העניין של אישורי כניסה.

יורי שטרן: יושבת כאן גברת אהובה גנור.

יורי שטרן: אנחנו התמודדנו בהצלחה מעטה במשך שנים עם הסיפור הזה במזרח אירופה.

יורי שטרן: זה פשוט בלתי אפשרי.

יורי שטרן: אני מבקש ממך, כבוד השר, אתה צריך לקיים מגע רצוף עם שר הפנים כדי למצוא הסדרים אחרים ולא אלה ש"דופקים" כל יום את התיירוּת מרוסיה ומאוקראינה.

רחבעם זאבי: לא רק מאוקראינה.

רחבעם זאבי: גם מאמריקה הלטינית ומהמזרח הרחוק.

רחבעם זאבי: השבוע "דפקו" קבוצה מאמריקה ומסין.

יורי שטרן: יותר זול למדינת ישראל לשלם לפקחים, שימצאו את העובדים הלא-חוקיים ואת מי שמעסיק אותם מאשר לסרב, כי כל סירוב גורם לשרשרת.

יורי שטרן: סוכנות הנסיעות ש"נשרפה" עם הקבוצה שביטלו לה את הביקור, היא פשוט לא עובדת יותר עם ישראל, וכך חוגים רחבים.

יורי שטרן: תגובת השרשרת היא כל-כך עמוקה שהדבר הזה פשוט חייב להיפסק.

יורי שטרן: זה לא עולה כסף למדינת ישראל.

יורי שטרן: זה יכניס כסף למדינת ישראל אם נמצא פתרונות פחות ברבריים.

יורי שטרן: דיברו על מלונות ים המלח.

יורי שטרן: מלונות ים המלח מפרנסים את המועצה האיזורית הכי עשירה במדינה.

יורי שטרן: יושבים שם כמה קיבוצים שמקבלים את כל התשלומים מבתי המלון ומעט מאוד מזה חוזר לתשתיות, לביוב ולאחזקה השוטפת של איזור התיירות.

יואב גבעתי: זה לא נכון.

יואב גבעתי: תבוא, תשאל, תלמד, תברר לפני שאתה קובע דברים כאלה.

יורי שטרן: אני הייתי, שאלתי ולמדתי.

יורי שטרן: אני חושב שאיזור בתי-המלון בים המלח צריך להיות איזור נפרד, ואת הארנונה שלו יש להשקיע בתיירות בים המלח.

יורי שטרן: מבחינת ההתארגנות שלנו, הציע פה חבר הכנסת הנדל להקים לובי לתיירות.

יורי שטרן: אני פעמיים, גם בכנסת הקודמת וגם בנוכחית, הקמתי את הלובי.

יורי שטרן: אולי באשמתי לא היתה לו השפעה יותר מדי גדולה, אבל ההרשמה של חברי הכנסת היתה מזערית, במיוחד בכנסת ה-15.

יורי שטרן: אנ לא מאמין בלובי.

יורי שטרן: אני רוצה לחזור להצעה שפעם התקבלה בישיבה משותפת של שתי הוועדות, ועדת הכלכלה וועדת הכספים.

יורי שטרן: היתה המלצה להקים ועדת-משנה לשתי הוועדות לנושא התיירות.

יורי שטרן: אם לא עכשיו ואם לא לענף הזה אז אין טעם בכלל לוועדות כאלה.

יורי שטרן: אני רוצה שנחזור להצעה הזאת.

יורי שטרן: אם חבר הכנסת הירשזון, שהוא באמת מאוד מתאים, ירצה לעמוד בראשה ---

מיכאל קליינר: עדיף שיושבי-ראש הוועדות יטפלו, תאמין לי.

יורי שטרן: אני חושב שכאשר יש ועדת-משנה או גוף שעוסק כולו בנושא, זה הכי טוב.

יורי שטרן: ולשר התיירות, אני מציע לנסות להקים צוות חירום בין-משרדי.

יורי שטרן: אני יודע שאתה פועל לכיוון הזה וזה לא כל-כך מתקבל.

יורי שטרן: אולי גיבוי של הוועדות יסייע, אבל המצב הוא בהחלט חירום והצוות צריך להיות בהתאם.

רחמים מלול: אני לא רוצה לחזור על דברים שכבר נאמרו.

רחמים מלול: אדוני השר, רבותי יושבי-ראש שתי הוועדות החשובות, ועדת הכספים וועדת הכלכלה.

רחמים מלול: לעתים מתכנסת ועדה בכנסת לדון בגורלם של 100 עובדים, בגורלו של מפעל קטן אי-שם בצפון או בדרום.

רחמים מלול: היום אנחנו דנים בגורלם של עשרות אלפי עובדים.

רחמים מלול: לכן אני לא מבין את ההתפעלות האדירה מכך ששתי ועדות חשובות התכנסו בפגרה.

רחמים מלול: עוד מעט באמת יחשבו האורחים שלנו שחברי הכנסת בפגרה נופשים 3 חודשים ולא נמצאים בכלל בכנסת.

רחמים מלול: אם לא היינו עושים את זה, היינו מועלים בתפקידנו.

רחמים מלול: היינו חייבים להתכנס.

מיכאל קליינר: לא רק שהם חשבו שאנחנו נופשים.

מיכאל קליינר: חשבו שאנחנו נופשים בחוץ-לארץ.

רחבעם זאבי: 5 משרי הממשלה יצאו לנופש בחוץ-לארץ.

רחבעם זאבי: מחיתי על כך בישיבת הממשלה אך לא עזר לי.

ישראל כץ: השר זאבי, אולי נקים את הפלמ"ח?

ישראל כץ: ...

יורי שטרן: זה לא פלמ"ח כבר.

יורי שטרן: זה פלמ"ח דה-מיורקה ...

רחמים מלול: אני עוד לא הייתי בחוץ-לארץ מאז עליתי לארץ.

רחמים מלול: הועלו פה שתי בעיות מרכזיות.

רחמים מלול: האחת, שימור תשתיות והשניה, פיטורי עובדים.

רחמים מלול: דומני שעסקנו במיוחד בבעיה הראשונה של שימור התשתיות.

רחמים מלול: בתחילת דברי אומר שאני תומך בכל ההצעות שהועלו פה.

רחמים מלול: אני מזדהה עם המצוקה האמיתית של ענף המלונאות וענף התיירות.

רחמים מלול: כמובן שאנחנו נתמוך בכל חוק שיוצע בנושא הזה.

ישראל כץ: היה חוק לגבי הגליל שלא תמכת בו.

ישראל כץ: האמירות הן יפות אבל צריך לכסות אותן.

ישראל כץ: אני לא רוצה שאחר-כך כשיעלו הצעת החוק שוב לא תתמכו בה.

רחמים מלול: אם תשאל אותי, חבר הכנסת כץ, מבחינת סדר העדיפויות היה עדיף להקפיא את חוק הנגב ולתמוך קודם כל בנושא התיירות.

רחמים מלול: אם תדבר על סדרי העדיפויות, זה עומד במקום הראשון.

רחמים מלול: לגבי הבעיה הראשונה של שימור תשתיות: הועלו פה הצעות שאני כמובן תומך בהן.

רחמים מלול: לגבי פיטורי העובדים: אני רוצה לומר דבר אחד למלונאים דווקא.

רחמים מלול: הרי תסכימו איתי שתיירות פנים יכולה לפתור את בעיית פיטורי העובדים.

רחמים מלול: נדמה לי שרק לאחרונה נפקחו עיניכם בנושא עידוד תיירות הפנים על-ידי מבצעי הורדת מחירים והנחות אך גם את זה אתם עושים על קצה המזלג, במיוחד בירושלים ואולי גם מעט בטבריה, שם מוקד המשבר.

רחמים מלול: אם תמשיכו במבצעים, אם תמשיכו לעודד תיירות פנים, אני בטוח שבעיית פיטורי העובדים לא תהיה כל-כך חמורה כפי שהיא כיום.

רחמים מלול: חישבו על עידוד תיירות הפנים, לא רק בעתות משבר אלא גם בזמנים יותר טובים.

רחמים מלול: אני מציע שאת מסקנות הדיון המהיר הזה נניח על שולחן הכנסת כבר בשבוע הבא, בכינוס פגרה מיוחד.

רחמים מלול: אינני יודע כמה חברי כנסת יבואו אבל כדאי להניח את זה כבר אז בשולחן המליאה.

אברהם פורז: רבותי, חשבתי שהדיון יימשך עד שעה 1 וקבעתי ישיבה נוספת לגבי המשבר בנמלים.

אברהם פורז: שם יש בעיה אחרת ואנשים מחכים כבר חצי שעה.

אברהם פורז: אנחנו לא גומרים את הדיון.

אברהם פורז: הדיון הזה ימשך.

אברהם פורז: לכן אני מתנצל מראש בפני כל אלה שביקשו רשות דיבור ולא ידברו היום.

אברהם פורז: הם ידברו בישיבה נוספת.

אברהם פורז: רחל אבנעים: אני מבקשת שתיתן לנציגי העובדים לדבר בקצרה.

אברהם פורז: לא שמעו את דבריהם.

אברהם פורז: אני אומר את דברי ואחר-כך אני אתן לך את רשות הדיבור ובכך הישיבה תסתיים.

אברהם פורז: אני רוצה לומר כמה דברים שמתגבשים לדעתי, על דעת כל חברי הכנסת הנוכחים פה.

אברהם פורז: אנחנו צריכים להיות אפקטיביים ופרקטיים.

אברהם פורז: אם ישיבה כזאת תיגמר רק בדיבורים, לא ייצא מזה שום דבר.

אברהם פורז: הכלי היחיד שיש בידי הכנסת הוא כלי של חקיקה.

אברהם פורז: אני מציע שחברי הכנסת שהיו נוכחים פה יגישו כולם הצעה לכנסת כהוראת שעה בנושאים הבאים: 1) אנחנו צריכים כהוראת שעה להכיר בהוצאות לבית מלון, טיולים, מורי דרך ונושאים נוספים של תעשיית התיירות כנושאים שמצדיקים הוצאה מוכרת, או הוצאה שאינה נחשבת אצל המעביד לצורך מס הכנסה, כהטבה לעובד, עד תקרות מסויימות כמובן.

אברהם פורז: הפתרון הזה, באופן כללי, הוא לא פתרון טוב כי בעקרון זה עלול לעודד תעשייה של קבלות פיקטיביות וכדומה, אבל לפעמים כשיש בעיה אתה צריך לפתור אותה, גם אם הפתרון לא מלא.

אברהם פורז: 2) משרד האוצר צריך להקציב כסף למשרד התיירות כדי לקיים את מה שעליו הצביע השר, אבל בעיקר מה שאמר חבר הכנסת הירשזון.

אברהם פורז: אני פסימי לגבי תיירות שבאה לצרכי נופש אבל אני חושב שאפשר להביא הרבה יותר תיירות יהודית לארץ, בתמיכת ארגונים יהודיים.

קריאה: וגם נוצרים אוהבי ישראל.

קריאה: יש תוכנית מוכנה במשרד התיירות.

אברהם פורז: בין היתר על-ידי סבסוד של המדינה.

אברהם פורז: פה זה הולך ישר לארגון, זאת אומרת, אתה לא פוחד שזה ילך לכיסים פרטיים אלא זה מסובסד על-ידי מחיר טיסה מוזל, על-ידי לינה מוזלת, על-ידי סיורים מוזלים.

אברהם פורז: הדברים האלה יכולים לדעתי להביא, כפתרון זמני, קבוצות של עשרות אלפי תיירים לארץ.

אברהם פורז: זה מצווה גם לצורך שמירת הקשר עם העם היהודי, ללא כל קשר לעניין הזה.

אברהם פורז: יש לזה גם byproduct, כי לדעתי הקשר שלנו עם העם היהודי, בעיקר בדורות שאחרי השואה, הוא קשר מאוד חשוב ולכן צריך לדעתי לעשות את הדבר הזה.

אברהם פורז: 3) צריך לתקופת ביניים לקבוע על כל הדברים האלה מע"מ בשיעור אפס.

אברהם פורז: נכון שכל הצעדים האלה הם לא צעדים נכונים לאורך ימים אבל כהוראת שעה לדעתי זה מה שצריך לעשות.

אברהם פורז: 4) צריך להורות בחוק על הקפאה מוחלטת של תעריפי הביטוח לגבי כלי הרכב הספציפיים שרצו להעלות בהם את התעריפים.

אברהם פורז: נכון שאולי אקטוארית באופן תיאורטי כלי רכב כזה צריך לשלם יותר ביטוח אבל כשהוא מובטל חצי מהזמן מעבודה והוא עומד מושבת, אז אקטוארית בכלל התעריף היה צריך לרדת, אבל מאחר ואין היום ביטוח שהולך נניח לפי צריכת הדלק או לפי פרמטרים אלא הביטוח הוא מוחלט, אנחנו נקבע שהתעריפים האלה מוקפאים בינתיים.

אברהם פורז: גם של רכב אשכול, גם האוטובוסים הקטנים.

אברהם פורז: מקפיאים את התעריף.

אמיר לוי: אתה מתכוון גם למוניות שלוקחות תיירים?

אמיר לוי: הרי גם המוניות נפגעו.

מיכאל קליינר: רק דברים שהם מובהקים ובמהותם הם רק לתיירות.

אברהם פורז: רק מוניות אשכול.

אברהם פורז: לא מונית רגילה.

אברהם פורז: הרי יכול להיות שיש עורך-דין שמייצג תיירים וגם הוא נפגע.

אברהם פורז: כשיש משבר כלכלי, כמו המשבר שאנחנו עוברים, כולם נפגעים.

אברהם פורז: אלא מה, יש מקומות בהם הפגיעה היא קטנה ויש מקומות בהם הפגיעה היא איומה.

אברהם פורז: אנחנו צריכים כסולידריות לאומית לאזן במידת הפגיעה.

אברהם פורז: נכון, גם עורכי-דין שמעבירים דירות בטאבו נפגעו כי יהודים מאמריקה כבר לא קונים פה דירות, כולם נפגעים.

אברהם פורז: אבל ברור שבתעשיית התיירות הפגיעה היא ברורה ובולטת והיא זקוקה ליותר תשומת לב מצד הציבור מאשר מערכות אחרות.

אברהם פורז: לכן צריך ברכב אשכול, שמיועד רק לתיירים, להקפיא את תעריף הביטוח.

אברהם פורז: 5) הסדר ארנונה צריך להימשך.

אברהם פורז: לא לרבע שנה אלא לתקופות הרבה יותר ארוכות.

ישראל כץ: במצפה רמון, כשפונדק רמון הגיע ל-27% ירידה בתפוסה והמועצה כן הסכימה לתת הנחה בארנונה, משרד האוצר לא איפשר את זה.

אברהם פורז: זה גם אבסורד.

עמי אתגר: לא התייחסת לשמירה על תשתיות שיווק.

אברהם פורז: זה במסגרת תקציב משרד התיירות.

אברהם פורז: אמרתי שמשרד התיירות יקבל תקציב, שחלק גדול ממנו יהיה מיועד לסבסד בעיקר קבוצות יעודיות שיגיעו לארץ, וחלק אחר למטרות אחרות.

אברהם פורז: שר התיירות יודע יותר טוב איך להשתמש בכסף.

ישראל כץ: יש רושם שמשרד האוצר לא נלהב לתת את חלקו, לא מעודד רשויות מקומיות לתת הנחה בארנונה, לא ממשיך את ההסדרים.

אברהם פורז: חבר הכנסת כץ, אני אפילו לא למראית עין בקואליציה.

אברהם פורז: אני מתכוון את מה שאמרתי כעת לנסח באופן משפטי כהצעת חוק בימים הקרובים.

אברהם פורז: אעביר אותה בין חברי הכנסת ונניח אותה על שולחן הכנסת.

אברהם פורז: גם נפנה לוועדת הכנסת שתפטור אותנו מחובת הנחה בפגרה וננסה לקדם אותה.

אברהם פורז: אני לא כועס על משרד האוצר.

אברהם פורז: תאמינו לי, להיות שר אוצר זה התפקיד הקשה ביותר במדינת ישראל.

אברהם פורז: יותר קשה מאשר להיות ראש ממשלה.

אברהם פורז: אולי בגלל זה הוא מוסיף את התואר "סגן ראש ממשלה" כדי שיהיה לו ניחומים ממשהו.

ישראל כץ: עוד לא הגיע לשם אף שר בכפייה.

מיכאל קליינר: אני מכיר כמה פוליטיקאים, שאיש לא מטיל ספק בחוכמתם,

מיכאל קליינר: שלא התפתו להיות שרי אוצר.

אברהם פורז: בכל מקרה, אני גם מבין את המצוקות של האוצר.

אברהם פורז: יום אחרי התיירות באה המשטרה, ויום אחרי זה בא הצבא, ולאחריו בא מישהו אחר.

אברהם פורז: לא חולף יום שאין שם מישהו שבא לבכות.

אברהם פורז: אבל פה לדעתי יש משבר אמיתי, שהוא הרבה יותר חמור מאשר בענפים אחרים והוא מחייב טיפול.

אברהם פורז: אני אכין את נוסח הצעת החוק.

אברהם פורז: ביום רביעי הבא למיטב הערכתי חברי הכנסת אמורים להיפגש בבניין הזה, מי שיהיה לו עניין.

אברהם פורז: אני אנסה להחתים חלק מחברי הכנסת, בהסכמתכם, וננסה לקדם את העניין הזה.

יעקב ליצמן: אני מציע תוספת אחת.

אברהם פורז: אתה מציע גם מס נסיעות.

יעקב ליצמן: לא אדבר על זה עכשיו.

איתן גוליק: למה לא לאחד שתי שנות מס ביחד?

איתן גוליק: שנת 2000 היתה שנה טובה, שנת 2001 שנה גרועה.

איתן גוליק: למה לא לאחד אותן ביחד?

איתן גוליק: זה מיוחד לתיירות.

אברהם פורז: אבל יש עוד ענפים כאלה.

אברהם פורז: אנחנו מדברים על הוראת שעה עד סוף שנת 2002.

אברהם פורז: אחר-כך נראה.

ישראל כץ: אני מציע לצרף את חבר הכנסת הירשזון, שדיברו עליו קודם כראש הלובי של העניין, לגיבוש הצעת החוק.

ישראל כץ: זה גם ירחיב את קבוצת התמיכה.

ישראל כץ: אתה, לצערנו, לא מהקואליציה.

אברהם פורז: אשמח מאוד אם מישהו אחר ייטול על עצמו את מלאכת הניסוח, אבל אני למדתי שכאשר מטילים דבר על יותר מדי אנשים, בסוף אף אחד לא עושה.

אברהם פורז: לכן אמרתי שאני אעשה.

יעקב ליצמן: אני מציע תוספת קטנה אחת.

יעקב ליצמן: אני חושב שהיות והתבשרנו היום שעומדת להתקיים פגישה בין שר התיירות לשר האוצר, הייתי שמח מאוד אם היו מצרפים אותנו לפגישה.

יעקב ליצמן: אם לא - אני לא מחפש דווקא את הפגישה - אני מציע לשר התיירות לדווח לשתי הוועדות אחרי הפגישה על תוצאותיה ואנחנו נחשוב בהתאם מה צריך לעשות.

רחל אבנעים: אני מודה ליושבי-הראש.

רחל אבנעים: צר לי מאוד שפרט לחבר כנסת אחד איש לא הזכיר את המימד הכי חשוב בכל העסק הזה, המימד האנושי, העובדים.

רחל אבנעים: אני מייצגת את עובדי בתי-המלון ואני מניחה שאותו גורל חל על כל מי שעוסק בתיירות.

רחל אבנעים: אני פונה לנציג האוצר.

רחל אבנעים: מתוך 36,000 עובדים נשארו במערכת 17,000.

רחל אבנעים: יצאו לחל"ת ל-3 חודשים בסך הכל 2,800 עובדים.

רחל אבנעים: כל היתר פוטרו.

רחל אבנעים: חלק גדול מהם, 3,000, ישבו על חשבונם בבית בחופשה ללא תשלום בלי תנאים סוציאליים.

רחל אבנעים: לפחות המלונאים היו הגונים וכל אלה שאישרו להם חל"ת לימודי שילמו עבורם את התנאים הסוציאליים.

רחל אבנעים: העובדים מיצו את כל החופשות שלהם.

רחל אבנעים: מדוע אף אחד פה לא הזכיר את הזכויות של העובדים?

רחל אבנעים: אם מחר יהיה עוד גל של פיטורים, העובדים האלה, שרובם בגיל מתקדם, לא יהיו זכאים לדמי אבטלה או להבטחת הכנסה והם גם לא ימצאו מקום עבודה אחר.

רחל אבנעים: אני מבקשת לכלול במסגרת ההצעות שלכם את הארכת הזכאות לדמי אבטלה לאותם עובדים לפחות לשנה.

רחל אבנעים: קחו בחשבון שרובם עובדים בשכר מינימום הוותק שלהם.

רחל אבנעים: אני רוצה שתדעו שמרבית מבין 17,000 האנשים שנשארו במערכת עובדים 2-3 ימים בשבוע בלבד, רק בסופי שבוע, או 4 ימים בשבוע במקרה הטוב ביותר.

רחל אבנעים: שכרם נשחק.

רחל אבנעים: רובם לא מקבלים הבטחת הכנסה והמצב הולך ומידרדר ונעשה קשה.

רחל אבנעים: אנחנו מבקשים שני דברים: להאריך להם את הזכאות לדמי אבטלה; וכן לאפשר להם לקבל השלמת הכנסה.

רחל אבנעים: יש משפחות חד-הוריות שכבר גידלו את ילדיהן ואין להם זכאות לקבל השלמת הכנסה.

אברהם פורז: אבל זה דבר אוניברסלי, לכל אחד מגיע.

רחל אבנעים: אבל לא כולם זכאים.

רחל אבנעים: אם הם עובדים יומיים בחודש בבית המלון, כשבאים לעשות להם את החשבון אין להם גם הבטחת הכנסה.

רחל אבנעים: פנינו לשרים הנוגעים בדבר ולצערנו אף אחד לא ענה לנו.

רחל אבנעים: נכון, נתתם מחמאה למלונאים שהם נחמדים.

רחל אבנעים: אני חושבת שאנחנו לא רק נחמדים.

רחל אבנעים: אנחנו לא רצינו להוביל את העובדים לצאת לשריפת צמיגים, לעשות הפגנות ולבוא לביתו של ראש הממשלה או של שר האוצר.

רחל אבנעים: חיכינו וקיווינו שהמשבר יגמר, אך הוא הולך ומתארך.

רחל אבנעים: הולכת ונעשית קטסטרופה.

רחל אבנעים: אנשים הגיעו לפת לחם.

רחל אבנעים: הדבר האחרון שרציתי לומר, שאם כבר חושבים פה על השתלמויות, מדוע צרות-העין הזאת?

רחל אבנעים: אם יש כבר מסגרת של בתי מלון שמוכנה לתת להם תנאים סוציאליים, לשמור אותם במסגרת ולהכשיר אותם, באו משרד האוצר ומשרד העבודה והרווחה ואמרו: לאו מוחלט.

רחל אבנעים: עדיף שיילכו לרחוב.

רחל אבנעים: להאריך להם את תקופת החל"ת.

עפרה גזית: הגיע לכאן ראש המועצה האזורית תמר.

עפרה גזית: חבר הכנסת יורי שטרן התקיף אותו ואני מבקשת שתיתן לו להגיב.

אברהם פורז: את יודעת כמה אנשים באו לפה ולא דיברו?

אברהם פורז: אולי רק רבע מהנוכחים כאן דיברו.

אברהם פורז: אני מניח שאנשים לא באו לדבר אלא באו להקשיב.

אברהם פורז: זאת לא ישיבה אחרונה.

אברהם פורז: תהיה לנו ישיבה נוספת.

רחבעם זאבי: רבותי יושבי-ראש הוועדות, חברי הכנסת, בסיומו של הדיון אני רוצה שוב להודות לכם על כך שבאתם בפגרה.

רחבעם זאבי: אני מחשיב מאוד את הדיון הזה.

רחבעם זאבי: אני חושב שאני פֶּה גם לגורמי התיירות, לא רק למשרד התיירות, למלונאים, למורי הדרך ולאחרים שמהווים את המשפחה הזאת של ענף התיירות.

רחבעם זאבי: אנחנו במצוקה גדולה שבאה לידי ביטוי פה היום.

רחבעם זאבי: הנושא עולה לדיון קצת באיחור, קצת-הרבה באיחור, אבל אני סומך עליכם שמעתה ואילך אנחנו נצא לים הפתוח ונתחיל לראות ברכה.

רחבעם זאבי: תודה.

אברהם פורז: תודה רבה.

אברהם פורז: רבותי, המשך יבוא.

אברהם פורז: הישיבה נעולה.