ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 312, 2001-07-09 09:00

אברהם פורז: בהמשך לדיון שלנו מאתמול, לגבי התיול ותשלום מאתיים השקלים, אני רוצה לקבוע שאם תופעל חלופה ב', מי שמשלם רשאי לפרוס את התשלומים על פני עשרים תשלומים של עשרה שקלים.

אברהם פורז: אם הלקוח קונה ישירות, הוא צריך לשלם, אבל אם זה הסדר של גבייה קולקטיבית, זה יכול להיפרס לעשרים תשלומים בגובה עשרה שקלים.

ראובן סגן כהן: אם אפשר לכן להפריד כאן בין מערכת הכבלים לבין מערכת הבזק, אני חושב שזה היה מן הראוי לטובת אלה שרוצים לתת תקשורת פנים ארצית.

אברהם פורז: אני לא רוצה להיכנס לשאלה האם בטלפונים החוט שייך לבזק או שייך למישהו אחר למרות שלהערכתי הוא שייך למישהו אחר ולא לבזק.

אברהם פורז: לכן הסעיף הזה בעיקרו הוא אוריינטציה מול הכבלים-לווין כשהמטרה היא לאפשר ללווין להיפטר מהצרה הצרורה הזו שלדעתי היא לא בסדר של חמשת הימים.

אברהם פורז: מצד שני אתה לא יכול גם לנתק את החוט של חברת הכבלים וגם לא לשלם להם על זה.

אברהם פורז: אם תהיה הבנה, יהיה הסכם חדש או יהיה שיתוף – טוב.

אברהם פורז: אם לא, זאת אופציה שאני נותן.

אברהם פורז: אם השר יעשה תקנות, זה עוד יותר טוב.

יזהר טל: יש כאן את סעיף ו(1) והוא סעיף אנטי צרכני, סעיף שיסודו בדבר מיותר לחלוטין והוא יוצר שורה של מצגים שהם מוטעים ומטעים.

יזהר טל: נאמר כאן שיש כאן סעיף שנועד לסייע למתחרה להיכנס, להוריד חסמי כניסה, אבל רבותיי, הדבר היחיד שהסעיף הזה עושה הוא שהוא יגרום לאזרחים תמימים להוציא מאתיים שקלים ולתת אותם לחברה וזאת ללא צורך.

יזהר טל: זה יהיה ללא צורך כי בשביל זה נכנס סעיף ח'.

יזהר טל: הסעיף הזה נועד כביכול ליצור מצב שבו האזרח, אם החוט בקיר לא שייך לו, יוכל לקנות את הקיר בחוט.

יזהר טל: כדי שחס וחלילה מישהו לא ייקח את החוט, הוא קונה את החוט.

יזהר טל: את זה לא צריך כי ברוב המקרים החוט הוא ממילא שלו.

יזהר טל: הנקודה היא שאין צורך להחליט למי שייך החוט כי זה פשוט הדבר הכי פחות רלוונטי, גם לאזרח וגם לתחרות וגם למתחרים החדשים.

יזהר טל: זה חסר רלוונטיות לחלוטין בגלל סעיף קטן (ח) שאומר שהשר יוכל לתת הוראות לשימוש משותף באותו חוט בקיר, ללא כל קשר אם החוט הזה שייך לבזק או לכבלים או לאזרח או לסבתא של האזרח.

יזהר טל: זה פשוט לא משנה.

דוד ברודט: יש לנו כרגע שני מנגנונים שעובדים במקביל ואני חושב שזה בסדר.

דוד ברודט: כאשר עובדים שני מנגנונים, גם רכישה וגם שימוש, זה מעלה את הרווחה של הצרכן משום שיש לו את האופציה לבחור בין שני מנגנונים.

דוד ברודט: למנגנון השימוש נקבע מחיר, והוא נקבע ללא קשר לדיון הזה.

דוד ברודט: נקבע לו מחיר של שקל אחד לחודש עד לעשר שנים ומשמעות הדבר שזה שימוש שיעלה לו בזרם תשלומים כרגע, בהנחה שאין אינפלציה, של 120 שקלים.

דוד ברודט: אם אני מהוון את התשלום הזה של 120 שקלים, אני מקבל בערך דמות של מספר שדיברתי עליו קודם שהוא שבעים-שמונים שקלים, כך שמבחינה זו המתמטיקה הכלכלית, גם מצד השימוש וגם מצד הרכישה, מובילה לאותה תוצאה.

דוד ברודט: בכלכלה לפעמים אתה יכול לשכור ולשלם תשלומים ולפעמים אתה יכול להוון את התשלום ולשלם פעם אחת.

דוד ברודט: עושים את זה בממשלה במינהל מקרקעי ישראל ועושים את זה בשכר-דירה ובהרבה מאוד דברים אחרים.

דוד ברודט: לכן לדעתנו עם כל הניסיון לפשר בין מספר שהגזימו בו בכוונה של 500 שקלים, שאין לו שום בסיס והוא מופרך מהמציאות, לבין מספר שאנחנו הבאנו אותו ושאפשר להוכיח אותו, ושכתוצאה מכך אדוני עשה את אותה "פשרה" של מאתיים שקלים, אני חושב שהפשרה היותר נכונה היא לעשות את זה בסביבות המאה שקלים ולא המאתיים שקלים.

דוד ברודט: נודה שנייה.

דוד ברודט: לחילופין, לשיטתך אדוני היושב-ראש, כשאתה בא ואומר מאתיים שקלים, הכוונה היא למאתיים שקלים התקנה חדשה.

דוד ברודט: מה משמעות העניין כשישנם כרגע כבלים ותיולים שנמצאים בבתי המנויים שלוש, חמש ועשר שנים?

דוד ברודט: אין משמעות לפחת?

דוד ברודט: אין משמעות לבלאי?

דוד ברודט: אין משמעות גיל התיול?

דוד ברודט: אני מבקש שלושה דברים.

דוד ברודט: ראשית, המספר שאני חושב שהוא קרוב למציאות הוא בסביבות המאה שקלים.

דוד ברודט: שנית, אני מבקש שיותקן שאותם מאה שקלים עליהם אני מדבר, אותו מספר שיוחלט עליו כהתקנה חד-פעמית, יהיו לו לפחות שתיים-שלוש דרגות בנושא של פחת.

דוד ברודט: שלישית, אני מבקש שמה שלא יהיה, תינתן האפשרות לעשות זאת בתשלומים.

נחמה רונן: אף אחת מהחברות האלה - שכל אחת מהן היא אינטרסנטית לשיקוליה היא - לא תבוא לאזרח ותאמר לו תשאיר את החוט כי כולם יכולים להתחבר אל החוט הזה, גם YES וגם הכבלים.

יגאל ביבי: לכן צריך לבטל את הסעיף הזה, לא צריך את המאתיים שקלים אלא צריך שיהיה שימוש שבעל הבית רוצה בו ובלי כסף.

יגאל ביבי: כל אחד יכול להשתמש בחוטים איך שהוא רוצה.

אחמד טיבי: יכול להיות שבאתי באיחור ולא שמעתי מאיפה בא המספר הזה של מאתיים שקלים אבל נראה לי שזה לא רציני.

אחמד טיבי: נשמעה כאן הצעה אחרת שתוקפת את המספר הזה.

אחמד טיבי: אם בחינם, שיהיה מעוגן בחוק.

אחמד טיבי: אני חושב שהקביעה שלך היא שרירותית ואני חושב שאתה במיעוט מזהיר.

אברהם פורז: אני מבקש שהיועצת המשפטית תסביר את הדבר.

2482: כיושב-ראש הוועדה המקומית לתכנון ובנייה אומר לך שיושב אתי התושב ושואל אותי מה פתאום בתוך הבית שלו בקירות יש לו בעל בית.

2482: למה לא החלון?

2482: למה לא הדלת?

2482: דווקא החיבור?

2482: וזה בגלל שהכנסת חוקקה חוק בזמנו?

2482: אני אומר לך שזו אפשרות לפריצה לתוך הבית שלי.

2482: לכן בעולם מודרני כשהכל פתוח, הגיע הזמן שנשתחרר מהרשת הזו שנקראת חברת הכבלים ולא יחייבו אף אחד בשום דבר.

2482: עד לשם שיעשו את כל התשתיות ושלא יספרו לי סיפורים.

אברהם פורז: כדי שהיועצת המשפטית תדע, אני אומר את האלטרנטיבות שעומדות לנו.

אברהם פורז: האלטרנטיבה הראשונה היא שכל הסעיף המאפשר רכישה נמחק.

אברהם פורז: סעיף 2(ו)(1).

אברהם פורז: זו הצעתו של יזהר טל שנתמכת על-ידי חברת הכנסת נחמה רונן.

אברהם פורז: אני מוכן גם להכניס סעיף שלדעתי הוא בלתי קונסטיטוציוני ולא עומד במבחנים של חוק יסוד כבוד האדם וחירותו, שאוטומטית החוט עובר לבעלות הלקוח ללא תמורה וללא פיצוי, אבל לדעתי זה סעיף של הפקעה ללא תמורה.

אברהם פורז: יש חבר כנסת שתומך בהורדת הסכומים ממאתיים למאה שקלים?

אברהם פורז: על מועד ההצבעה באלטרנטיבות תבוא הודעה.

אברהם פורז: אנחנו עוברים לעמוד 30, מתקן גישה אלחוטית – הוראות מיוחדות.

אברהם פורז: אני רוצה להסביר במה מדובר.

אברהם פורז: הייתה הצעת חוק של כבוד סגן השר אלי בן-מנחם שהגיש הצעת חוק בהיותו חבר כנסת והצעת החוק עברה בקריאה מוקדמת במליאה והועברה אלינו להכנתה לקריאה ראשונה.

אברהם פורז: דע עקא שלאחר שזה קרה, התמנה חבר הכנסת אלי בן-מנחם לסגן שר התעשייה והמסחר ולפיכך הצעתו נפלה, כי עם התמנות חבר הכנסת לסגן שר, הצעת החוק לא יכולה להמשיך.

אברהם פורז: מאחר שהוועדה אימצה למעשה את עקרונות אלי בן-מנחם, לקחנו את הצעתו ושילבנו אותה עכשיו בסימן ה'.

אברהם פורז: מנכ"ל משרד התקשורת, שאני מברך אותו על מינויו, יסביר את הנושא.

אורי אולניק: הטכנולוגיה הזאת היא טכנולוגיה שהולכת ומתפתחת בעולם וזו טכנולוגיה שיכולה להוות תחרות לחברת בזק בכל מה שנוגע למתן שירותי תקשורת מתקדמים, החל מאינטרנט מהיר ועבור לשיחות טלפוניה על פרוטוקול של אינטרנט או טלפוניה רגילה.

אורי אולניק: אני בהחלט סבור שהפרק הזה בהצעת החוק, יש לו השפעה עצומה על היכולת להביא מתחרים לחברת בזק.

אורי אולניק: נכון שהדבר הזה עלה כהצעת חוק פרטית, אולם הממשלה אמצה את הצעת החוק הזו בהחלטת ועדת השרים לענייני חקיקה ומבחינתנו מדובר בהצעת חוק שנתמכת על-ידי משרדי הממשלה השונים.

אורי אולניק: מאחר שמדובר כאן, ותכף תראו שיש לזה קשר לחוק התכנון והבנייה וגם דברים שקשורים בהיתרים שנוגעים לקרינה, המשרד הרלוונטי כאן הוא המשרד לאיכות הסביבה.

אורי אולניק: יש כאן בעצם רצון לאזן בין מספר אינטרסים.

אורי אולניק: מצד אחד אנחנו בהחלט מעונינים שאת האנטנות הללו יהיה ניתן להתקין ביתר קלות ולא יצטרכו עבור כל אנטנה לעבור את מסלול הייסורים דרך הוועדה לתכנון ובנייה של הרשות המקומית.

אורי אולניק: מי מבין חברי הכנסת שנכח כאן במשך השנה יודע שהיו מספר דיונים ואפילו הביאו דוגמאות של האנטנות האלה לוועדה ויכולתם לראות שאין מדובר במתקנים אסטרונומיים.

אורי אולניק: מה שייקבע כאן בחוק לגבי יכולת השחקנים להתקין את האנטנות האלה, יש לזה השלכה עצומה לגבי היכולת להתפתחות התחרות.

אורי אולניק: אני רוצה להזכיר שבוועדה הזאת יושב-ראש הוועדה קידם הצעת חוק שנגעה להתקנת האנטנות של חברת YES.

אורי אולניק: אני אומר לכם שאם הצעת החוק הזו לא הייתה עוברת, היכולת של חברת YES לחדור לשוק כפי שהיא חדרה ולהתקין את האנטנות ביתר קלות, הייתה קשה יותר.

אורי אולניק: גם במקרה הזה נכון שזה לא תמיד בצורה העגולה ויכולה להיות לפעמים אנטנה מרובעת.

אורי אולניק: זה נכון שהאנטנות של YES בשלב הזה רק קולטות, אבל אני אומר שלנו אין כל כוונה לסכן את האזרחים באיזה שהן טכנולוגיות שיביאו לכאן סכנה.

אורי אולניק: אל תראו לנגד עיניכם את המגדלים הגבוהים של הסלולר שלגביהם באמת נקבעו מרחקים מסוימים בהם יש סכנת קרינה.

אורי אולניק: נמצא כאן הדרג המקצועי של משרד התקשורת, גם אנשי המשרד לאיכות הסביבה וגם אנשי משרד הפנים בכל מה שנוגע למתן ההיתרים ולמסלול אותו אנחנו מציעים.

אורי אולניק: הצעת החוק שיש לנגד עיניכם, אם היא תעבור כפי שהיא מופיעה כרגע בנוסח, לדעתנו היא תגרום לזה שלא יהיה ניתן להתקין בכלל אנטנות.

אורי אולניק: לקחו כאן כמה מקדמי ביטחון שפשוט אף אחד לא יהיה מוכן לזה.

אורי אולניק: אני מציע שאני אקריא את הנוסח ונתחיל בדיונים.

אורי אולניק: סימן ה', מתקן גישה אלחוטית.

אורי אולניק: סעיף 27א.

אורי אולניק: א.

אורי אולניק: "גג בניין" – לעניין גג רעפים ולרבות החלק העליון של קיר הבניין הצמוד לרעפים.

אורי אולניק: "מתקן גישה אלחוטית" – מתקן בזק, שממדיו אינם עולים על 80-50-30 סנטימטר, המשמש או המיועד לשמש לצורכי קליטה ושידור ברשת גישה, הפועל בתדרים שקבע השר לעניין זה.

אורי אולניק: "מתקן עגינה" – מתקן את התקן, המשמש לחיבור מתקן גישה אלחוטית אל גג בניין.

אורי אולניק: ב.

אורי אולניק: למונחים אחרים בסימן זה תהא המשמעות שיש להם בסעיף 17א".

אורי אולניק: א.

אורי אולניק: התקנת מתקן גישה אלחוטית תיעשה בידי בעל רשיון בהתאם להוראות סימן זה.

אורי אולניק: ב.

אורי אולניק: התקנת תקן גישה אלחוטית והתקנת מתקן העגינה הנושא אותו, על גג בניין, הנעשית לפי סעיף 266ג לחוק התכנון והבנייה, פטורה מהיתר לפי פרק ה' לחוק האמור.

אורי אולניק: ג.

אורי אולניק: אין באמור בסעיף קטן (ב) כדי לפטור מהחובה לקבל כל רשיון, היתר, אישור או הסמכה לפי כל דין אחר.

אורי אולניק: ד.

אורי אולניק: מבלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ג) לא יותקן מתקן גישה אלחוטית אלא אם כן ניתן אישור מהמשרד לאיכות הסביבה, לפיו אין בהפעלת המתקן כדי לגרום לקרינה העלולה להזיק.

אורי אולניק: הותקן מתקן כאמור והתעורר חשש כי הפעלתו גורמת לקרינה העלולה להזיק, רשאי המשרד לאיכות הסביבה להורות על הפסקת הפעלתו או הסרתו.

סטיליאן גלברג: אנחנו מבקשים שתהיה אופציה בחוק שהאישורים האלה יכולים להיות אישור סוג ולא אישור פרטני.

אתי בנדלר: "מבלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ג) לא יותקן מתקן גישה אלחוטית אלא אם כן ניתן היתר מהמשרד לאיכות הסביבה בדבר בטיחות קרינה.

אתי בנדלר: הותקן מתקן כאמור והתעורר חשש כי הפעלתו חורגת מתנאי ההיתר האמור, רשאי המשרד לאיכות הסביבה להורות על הפסקת הפעלתו או הסרתו".

אורלי חורש: הערה לנוסח.

אורלי חורש: בסעיף קטן (ד) דיברנו על כך שניתן היתר מהמשרד לאיכות הסביבה בדבר בטיחות קרינה והאישור הוא בהתאם לתנאיו ואני רוצה להוסיף גם את התנאים.

אורלי חורש: המתקן הזה צריך להיות מוקם על פי ההיתר ועל פי תנאיו.

אתי בנדלר: "מבלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ג), לא יותקן מתקן גישה אלחוטית ולא יופעל אלא אם כן ניתנו ההיתרים לכך ממשרד לאיכות הסביבה בדבר בטיחות הקרינה ובהתאם לתנאי ההיתר ויכול שההיתר יהיה לסוג המתקן.

אתי בנדלר: הותקן מתקן כאמור והתעורר חשש כי הפעלתו חורגת תנאי ההיתר האמור או כי היא עלולה לגרום לפגיעה בבטיחות, רשאי המשרד וגומר".

אורי אולניק: סעיף 27ג – גישה אלחוטית בבית משותף.

אורי אולניק: א.

אורי אולניק: ביקש בעל דירה בבית המשותף (בסימן זה – המבקש) התקנת מתקן גישה אלחוטית על גג הבניין, במקום שאיננו רכוש משותף, רשאי המפקח להתיר את ההתקנה בהתקיים אלה: (1) המבקש ובעל הזכויות במקום המיועד להתקנה (להלן – בעל הזכויות) לא הגיעו להסכמה על עצם ההתקנה, או על התנאים להתקנה, בתוך שלושים ימים מיום שהמבקש פנה בבקשה בכתב לבעל הזכויות.

אורי אולניק: (2) המבקש פנה אל המפקח בכתב בבקשה להתיר את ההתקנה.

אורי אולניק: (3) המבקש הוכיח כי ההתקנה ברכוש המשותף אינה אפשרית, או שהיא תפגע באופן מהותי בעצם השידור או הקליטה, אלא אם כן הוכיח בעל הזכויות כי ניתן לבצע את ההתקנה, באופן סביר, במקום אחר מחוץ לבית המשותף.

אורי אולניק: (4) המבקש הציג אישור מטעם המשרד לאיכות הסביבה כאמור בסעיף 27ב(ד).

אורי אולניק: (5) מתקן הגישה האלחוטית נועד, בין היתר, לספק שירותי בזק למבקש.

אורי אולניק: ב.

אורי אולניק: (1) פנה המבקש למפקח כאמור בסעיף קטן (א)(2) לעיל, ימציא העתק הפנייה מיד לנציגו הבית המשותף.

אורי אולניק: נציגות הבית המשותף וכל בעל דירה בבית המשותף רשאית, בתוך שלושים ימים ממועד הודעת המבקש, להצטרף לדיון אצל המפקח בעניין קביעת תנאים והוראות באשר להתקנה או בבקשה למנעה.

אורי אולניק: (2) המפקח רשאי להתיר התקנת מתקן הגישה האלחוטית, כאמור, ולהתנותו בתנאים והוראות שיקבע, לרבות במקרה שבעל הזכויות יהיה מעונין בהסרת מתקן הגישה האלחוטית או בהעתקתו למקום אחר כדי לאפשר את ביצוען של עבודות בנייה מכוח היתר בנייה על פי הוראות חוק התכנון והבנייה.

אורי אולניק: ג.

אורי אולניק: החליט המפקח בעניין התקנת מתן גישה אלחוטית בהתאם להוראות סעיף קטן (ב), ניתן לפנות למפקח בבקשה לשנות את החלטתו, אם השתנו הנסיבות שעמדו ביסוד ההחלטה.

אורי אולניק: ד.

אורי אולניק: הוראות סימן ד' לפרק ו' לחוק המקרקעין יחולו על הדיון בפני מפקח גם לפי סעיף זה.

עליזה קיי: אשר על כן אנחנו מצאנו לנכון לתת לבעל הרכוש שרוצים להתקין את המתקן בניגוד לעמדתו על רכושו הפרטי את האפשרות לבוא ולהוכיח שההתקנה ניתנת להיעשות באופן סביר במקום אחר שהוא מחוץ לרכוש המשותף.

עליזה קיי: הרי מי שמבקש את ההתקנה צריך להוכיח שהדבר אפשרי.

2482: אני בבית הפרטי שלי יכול לשים מה שאני רוצה, אבל ברגע שיש לך קוטג'ים ואחר-כך מדובר בבתי דירות או בשורות, העסק הזה הוא פתח.

אברהם פורז: תסכים אתי שאתה לא יכול לבנות ברכוש פרטי של מישהו מבלי שתהיה לו אפשרות להתגונן אם הוא מתנגד.

אורי אולניק: א.

אורי אולניק: הוראות סעיפים 21ב עד 22 יחולו לעניין התקנת מתקן גישה אלחוטית, בשינויים המחויבים, לרבות אלה: (1) במקום "בעל זיכיון", יבוא "בעל רשיון".

אורי אולניק: (2) במקום "להניח" או "הנחת", יבוא "להתקין" או "התקנת".

אורי אולניק: (3) במקום "רשת", יבוא "מתקן גישה אלחוטית".

אורי אולניק: (4) בסעיף 21ב – (א) בסעיף קטן (ב), בהגדרה "הוראה מיוחדת", בסופה יבוא "או שיש בה כדי לפגוע בעצם השידור או הקליטה".

אורי אולניק: (ב) בסעיף קטן (ב1)(1), בסופו יבוא "ומתקן הגישה האלחוטית נועד, בין היתר, לספק לו שירותי בזק".

אורי אולניק: (ג) בסעיף קטן (ב1)(3)(א), בסופו יבוא "או כדי לפגוע באופן מהותי בעצם השידור או הקליטה".

, יבוא: "(ד) בדיון אצל המפקח על פי פסקאות (ב1)(3) או (ב1)(4) יציג המבקש היתר מטעם המשרד לאיכות הסביבה בדבר בטיחות קרינה".

, יבוא: ב.

, יבוא: הוראות חוק הרשויות המקומיות (תרנים לאנטנות טלוויזיה ורדיו), התשל"א1975-, לא יחולו לעניין התקנת מתקן גישה אלחוטית לפי סימן זה".

266ב יבוא: "266ג – פטור למתקן גישה אלחוטית.

266ב יבוא: (1) התקנת מתקן גישה אלחוטית והתקנת מתקן העגינה הנושא אותו, על גג בניין, הנעשית בידי בעל רשיון, אינם טעונים היתר לפי סעיף 145.

266ב יבוא: שר הפנים, בהתייעצות עם שר התקשורת, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע תנאים נוספים לעניין תחולת הפטור מחובת היתר כאמור ולעניין דרכי התקנה.

266ב יבוא: (2) בסעיף זה, "בעל רשיון" – כהגדרתו בסעיף 1 לחוק הבזק התשמ"ב1982-, ו"מתן גישה אלחוטית", "מתקן עגינה" ו"גג בניין" – כהגדרתם בסעיף 27א לחוק הבזק, התשמ"ב1982-".

אורי אולניק: בחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב1982-, בתוספת השנייה, בסופה יבוא:

אברהם פורז: בישיבה הקודמת הכנסנו בעניין הפקות המקור, לפי בקשתו של מר איינהורן, את המשפט שאומר "בהתחשב במצבן הכלכלי של חברות הכבלים".

אברהם פורז: הפנו את תשומת לבי שאין היום מגבלה על חברות הכבלים להחזיק גם השקעות בדברים אחרים למרות שבמקרה הזה זה לא קורה.

אברהם פורז: כדי שלא יהיו אי-הבנות, אם חברות הכבלים יעברו להפקה של עסקי נפט ושם יהיו הפסדים, לא יאמרו שהן מפסידות בנפט.

אברהם פורז: לכן יהיה כתוב בחוק שהמדובר במצבן הכללי של חברות הכבלים בתחום שידורי הכבלים.

דורית ענבר: בסעיף קטן (א)(1), שהוא סעיף חדש שהוכנס, הוכנס גם הנושא הזה של פרמטר הכסף, בין 18 ל12- אחוז.

דורית ענבר: כאן כתוב הפקות מקור וצריך להיות כתוב בשידור ראשוני כדי שיתאים לכל שאר הסעיפים.

דורית ענבר: בסעיף כתוב "לשם הפקה ורכישה של הפקות מקומיות" וצריך להוסיף "בשידור ראשוני".

אורי אולניק: סעיף 20 – החלפת סעיף 6ח.

העיקרי יבוא: "6ח – מתן רשיון לשידורי כבלים.

העיקרי יבוא: (א) המועצה רשאית להעניק רשיון לשידורי כבלים ולקבוע בו תנאים וכן רשאית להורות כי הרשיון יוענק בדרך של מכרז.

העיקרי יבוא: רשיון לשידורי כבלים יכול שיהיה כללי או מיוחד.

העיקרי יבוא: (ב) המועצה רשאית לאשר בקשה לרשיון לשידורי כבלים, להתנות מתן רשיון בתנאים שיש לקיימם לפני מתן הרשיון או לאחריו, ורשאית היא לדחות בקשה לקבלת רשיון לשידורי כבלים, תוך מתן נימוקים בכתב לדחייה.

העיקרי יבוא: (ג) המועצה רשאית לשנות את תנאיו של רשיון לשידורי כבלים, להוסיף עליהם או לגרוע מהם, ובלבד שניתנה קודם לכן הזדמנות לבעל הרשיון להשמיע את טענותיו.

העיקרי יבוא: (ד) הורתה המועצה כי הרשיון יוענק בדרך של מכרז, רשאית היא להורות כי בחירת הזוכה תתבסס, בין השאר, על גובה סכום דמי הרשיון שיציעו המתמודדים במכרז.

העיקרי יבוא: (ה) לעניין סעיפים קטנים (א) עד (ד), השר רשאי להורות בדבר שינוי החלטותיה של המועצה לפי סעיפים קטנים אלה, אם התקיימו לדעתו טעמים מיוחדים המחייבים זאת.

העיקרי יבוא: (ו) השר ראי להורות בדבר תנאים בנושאים הנדסיים אשר ייכללו ברשיון לשידורי כבלים, לרבות בנושאים אלה: (1) הטכנולוגיה שתשמש לצורך השידורים ודרכי הקליטה והגישה לשידורים אלה.

העיקרי יבוא: (2) האמצעים והדרכים להעברת השידורים, להפצתם ולקליטתם בידי המנויים, לרבות מפרטי מוקד השידור ועמידתו בתקינה, ומספר מזערי של אפיקי שידור שניתן לקיים באמצעותו".

אברהם פורז: סעיף 6ח – מאושר.

אורי אולניק: (א) השר רשאי, לאחר התייעצות במועצה, לקבוע תנאים למתן רשיון לשידורי כבלים ולביצוע שידורים, לרבות בנושאים אלה: (1) ההליכים למתן רשיון לשידורי כבלים, בין במכרז ובין שלא במכרז, לרבות דרכי הגשת בקשה והטיפול בה, מידע שעל מבקש הרשיון לגלות ומסמכים שעליו להמציא.

אורי אולניק: (2) אגרה בעד מתן רשיון לשידורי כבלים וכן דרכים ומועדים לתשלום האגרה, לרבות הצמדתה למדד המחירים לצרכן, גביית ריבית פיגורים והוצאותיה.

אורי אולניק: (3) ערבויות שעל בעל רשיון לשידורי כבלים להמציא לשם הבטחת מילוי תנאי רשיונו, והדרכים למימושן.

אורי אולניק: (4) תנאים שייקבעו ברשיון לעניין מחירי השירותים, לרבות קביעת המחירים המרביים או המחירים המזעריים שבעל הרשיון רשאי לגבות ממנוי, ככל שהקביעה נדרשת לשם קידום התחרות ורמת השירותים בו.

אורי אולניק: (5) תנאים והגבלות בדבר החזקה, העברה או רכישה של אמצעי שליטה במבקש הרשיון, מינוי נושאי משרה וקיום מערכת חשבונאית נפרדת או קיומם של תאגידים נפרדים, כאמור בסעיף 4(ד2), בשינויים המחויבים.

אורי אולניק: (6) הידע והניסיון המקצועיים העומדים לרשותו של מבקש הרשיון ויכולתו הכספית.

אורי אולניק: (7) תקופת הרשיון, לרבות אפשרות הארכתה לתקופה נוספת, אחת או יותר.

אורי אולניק: (8) חובותיו של בעל רשיון כללי לשידורי כבלים כלפי מנוייו וכלפי בעלי רשיונות אחרים.

אורי אולניק: (ב) לא נקבעו תקנות בעניינים המנויים סעיפים קטנים (א)(3) עד (9), ובלי לגרוע מן האמור בסעיף 6ח, רשאית המועצה לקבוע, ברשיון או במכרז, תנאים בעניינים האמורים.

אורי אולניק: לעניין סעיף קטן זה, תחול הוראת סעיף 6ח(ה)".

2482: אדוני היושב-ראש, מדובר כאן בדבר שולי שצריך לקבל עליו את האישור.

אברהם פורז: שר התקשורת אחראי ומופקד על התחום הזה ואני לא יכול עכשיו להפוך לשר תקשורת על וגם להרחיב את תחום הפעולה על השטחים.

אברהם פורז: תדבר עם שר התקשורת וככל שהוא חושב שאין פתרון משפטי, הוא יגיש הצעת חוק נפרדת.

יזהר טל: מעל זה, מעל הנדבך הזה, הם צריכים לקבל גם רשיון מהמינהל האזרחי משום שמדובר כאן במתן שירות מעבר לקו הירוק.

יזהר טל: זה קצת מורכב, אבל התשתית החקיקתית נעשתה.

יזהר טל: לעומת זאת יש דבר שנקרא אגרה.

יזהר טל: כאשר רשויות מוציאות רשיונות והיתרים משלמים להן אגרה על ההוצאות והעבודה.

יזהר טל: כאשר רשות מינהלית נותנת רשיון, יש לה מאמץ חוץ מהנייר עליו היא כותבת ובעד זה משלמים את האגרה.

יזהר טל: זו הגדרת אגרה.

אברהם פורז: אנחנו מחדשים את הישיבה.

אברהם פורז: בנושא הבעלויות הצולבות נדון מחר בשעה 10:00 כאשר לדיון יבואו גם בעלי העיתונים.

אורי אולניק: אני בהחלט רואה מקום שתהיה הפרדה בין שני סוגי תשלומים שונים.

אורי אולניק: תשלום אחד הוא על עצם קבלת הרשיון וכפי שהסביר קודם היועץ המשפטי התשלום הזה איננו נוגע להליך שמתנהל לשם קבלת הרשיון.

אורי אולניק: אם למשל יש מכרז מסוים שמתנהל בו ויכוח כספי והרשיון ניתן לאחר שכל אחד הציע סכומים, אלה הם דמי רשיון.

אורי אולניק: אין דין דמי רשיון כדין אגרה.

אורי אולניק: אגרה משולמת בלי שום קשר אם יש תחרות כדי לקבל את הרשיון הזה או אין תחרות כדי לקבל את הרשיון הזה.

אורי אולניק: לדוגמה, עכשיו אנחנו נמצאים באמצע המכרז ל-LMDS וכולם יודעים שכרגע יש ארבעה שחקנים ויש שלוש רצועות לתת.

אורי אולניק: אם יהיו ארבעה שחקנים והם יתחרו, דמי הרשיון יהיו גבוהים, אבל אם לא יהיו ארבעה שחקנים, דמי הרשיון יהיו הרבה יותר נמוכים.

אורי אולניק: לכן אני אומר שבמקרה הזה המשרד עדיין לא עיצב את מדיניותו לגבי אגרה.

אסתר שטרנבך: לכן לומר היום אגרה בנוסף לדמי הזיכיון, זה כפל תשלום.

אברהם פורז: כל התקנות לפי הפרק הזה טעונות אישור הכנסת.

אברהם פורז: לכן אני בעד שזה יישאר.

אברהם פורז: אנחנו נרשום את עמדתו של חבר הכנסת ביבי האומר שסעיף שאומר שמי שחויב לשלם דמי רשיון, לא יחויב בתשלום אגרה.

אברהם פורז: אם אתם רוצים לקיים ישיבה נוספת ביום רביעי, אני מוכן לקיים אותה אחרי שעה 6:00 בערב אחרי נעילת המליאה.

יזהר טל: אם מדובר בהחלטה שהיא בעניין פרטיקולרי של בעל רשיון, למשל הוא מבקש שיאשרו לו ערוץ, מחליטים שמאשרים או לא מאשרים את הערוץ או מטילים עליו תנאים, לגבי זה תמיד המועצה קיבלה החלטה, הודיעה אותה וחייבה וזה מלכתחילה לא היה צריך פרסום ברשומות.

יזהר טל: לעומת זאת אם מדובר בהחלטה שנוגעת לכלל ציבור המנויים והיא צריכה להתקבל בכללים, אלה צריכים להתפרסם ברשומות.

אברהם פורז: אני מבקש באופן פורמלי לפנות ליושב-ראש הכנסת שמיד עם סיום הצעות החוק, הוועדה תתכנס כאן ונשב ונצביע כדי שנגמור.

אורי אולניק: (א) התקיים האמור בסעיף 6יב2(3)(א), לא ימשיך בעל הזיכיון לשדר שידורי כבלים אלא אם כן קיבל רשיון כללי לשידורי כבלים, לפי הוראות סימן ג', בשינויים המחויבים כפי שיקבע השר.

אורי אולניק: הוראות הזיכיון יוסיפו לחול על בעל הזיכיון ככל שהן נוגעות ליום שידורים ובכפוף להוראות השר, ממועד תחילתו של תיקון מספר 25 עד לקבלת רשיון כללי לשידורי כבלים, ואם לא ניתן רשיון כללי לשידורי כבלים, עד לתום תקופת הזיכיון או עד למועד שיקבע השר בהתאם לסמכותו לפי סעיף 6יב.

אורי אולניק: (ב) התקיים האמור בסעיף 6יב2(3)(ב), לא ימשיך בעל הזיכיון לשדר שידורי כבלים.

אורי אולניק: אם קיבלה חברה בעלת זיקה רשיון כללי לשידורי כבלים, לפי הוראות סימן ג', בשינויים המחויבים כפי שיקבע השר, רשאי השר להורות כי הוראות הזיכיון יחולו על החברה בעלת הזיקה, במקומו של בעל הזיכיון, ככל שהן נוגעות לקיום שידורים ובכפוף להוראות השר, מועד תחילתו של תיקון מספר 25, עד לקבלת רשיון כללי לשידורי כבלים, ואם לא ניתן רשיון כללי לשידורי כבלים, עד לתום תקופת הזיכיון או עד למועד שיקבע השר בהתאם לסמכותו לפי סעיף 6יב.

אורי אולניק: (ג) החלטה בבקשה לרשיון כללי לשידורי כבלים כאמור בסעיף זה, תינתן תוך תשעים ימים ממועד קבלת הבקשה כנדרש לפי החוק או מהמועד שבו המציא המבקש כל מידע או ערך כל שינוי שנדרשו והוראות סעיף 6יב3 סיפא יחולו גם לעניין זה.

אורי אולניק: (ד) לא ניתן רשיון כללי לשידורי כבלים, או כל עוד לא ניתן, יחולו על בעל הזיכיון או על החברה בעלת הזיקה, לפי העניין, הוראות חוק זה, בשינויים המחויבים, כאילו היו בעל רשיון כללי לשידורי כבלים, למשך המועדים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), ובלבד שהשר לא ייתן החלטה באשר להמשך שידורים אלא לתקופה של ששה חודשים כל פעם.

אורי אולניק: (ה) לצורך מתן רשיון כללי לשידורי כבלים לבעל זיכיון או לחברה בעלת זיקה, רשאית המועצה להביא בחשבון חיובים שלא מולאו, במלואם או בחלקם, על ידי בעל הזיכיון, ורשאית היא להתנות את מתן הרשיון בתנאים שיש לקיימם לפני מתן הרשיון או לאחריו, לעניין תיקון או השלמת חיוביהם כאמור.

יזהר טל: לגבי סעיף קטן (ג), ואותה הערה חלה לגבי סעיף קודם, 6יב3.

יזהר טל: נקבעה פה תקופה של תשעים ימים בהם השר צריך לתת את החלטתו או במקרה הזה המועצה.

יזהר טל: אני מבקש לשים סד של תשעים ימים לפעולה של רשות מינהלית שזו פעולה די מורכבת.

יזהר טל: במצבים רגילים אנחנו לא נוהגים כך.

יזהר טל: התקנות תמיד מאפשרות אפשרות של הארכה ואני מבקש להוסיף כאן שהשר - או המועצה בסעיף שלה, מטעמים שיירשמו - יהיה רשאי להאריך את המועד עד לתשעים ימים נוספים.

יזהר טל: אני חושב שלהעמיד סד של תשעים יום לפעולה כזו בלי שום גמישות של אפשרות הארכה, זו קביעה אחרת.

יזהר טל: אם לא יעמוד?

יזהר טל: למה שיימצא מפר חוק ללא אפשרות לתקן?

יזהר טל: תן לו שיקול דעת להאריך.

בני איינהורן: התעשייה פעילה בתחום הזה של השידורים עשר שנים או 12 שנים, יודעים בדיוק מי הכלה, יש כאן סעיף שמגן עליהם שכל המחויבויות שלי מההיסטוריה ממשיכות לעתיד, אז למה לא לתת?

טל אופק: החוק מאפשר מצב שבו הוא קיבל רשיון מפ"א ולא קיבל רשיון שידורים, אז הכללים שחלים עליו מבחינת הסדרת השידורים אלה הם הכללים של החוק החדש.

אברהם פורז: בוא נניח שיש להם כוונה קרימינלית, למרות שאני לא מאמין.

אברהם פורז: נניח שהוא קיבל את רשיון המפ"א והוא רוצה להישאר רק עם רשיון המפ"א ומעונין שיורידו לו את רשיון השידורים ולך לא איכפת שלמישהו אחר יינתן רשיון לשידורי טלוויזיה על התשתית שלו.

אברהם פורז: זה לא מפריע לנו.

אברהם פורז: אדוני השר, אני רוצה לומר לך כדי שתהיה ערוך לכך שיום רביעי הוא היום הקובע.

אברהם פורז: ביום הזה החל מהשעה 9:00 בבוקר יתחילו כאן ההצבעות בכל הנושאים השנויים במחלוקת.

אברהם פורז: תהיה הפסקה משעה 11:00 עד סביבות השעה 3:00 או 3:50 בגלל שבמליאה יש את הקריאות המוקדמות.

אברהם פורז: אנחנו נבקש מיושב-ראש הכנסת, שיאפשר לנו לשבת בזמן ההצעות לסדר.

אברהם פורז: אני מציע לך שאם יש לך עניין שהחוק יעבור וחלק מההסתייגויות ייפלו, להכין את המצביעים.

אברהם פורז: לי יש הרבה תפקידים אבל להבטיח לממשלה רוב להצעותיה, זה לא מתפקידי.

אברהם פורז: רבותיי, בימי רביעי יהיה רק בהשתתפות חברי הכנסת ונציגי הממשלה.

אברהם פורז: בסעיף התמורה ישתתפו הגורמים האחרים, אבל לאחר מכן נודה להם.

אורי אולניק: אני רוצה להפנות אתכם לסעיף קטן (ה) ולומר שהוא הסעיף שיכול לגרום לזה שמישהו כן יחפוץ או לא יחפוץ לבוא ולהיכנס למשטר החדש וההחלטה על כך תינתן אני מניח במקביל.

אברהם פורז: אני רוצה להסביר את הרציונל שבסעיף קטן (ה).

בני איינהורן: סעיף קטן (ב) הראשון בעצם קובע את חובת המכירה.

בני איינהורן: הנושא הזה נמצא בבג"ץ.

בני איינהורן: עצרו את בג"ץ ואמרו שיש חוק ולא ניכנס לפרשנות מי צודק, היועץ המשפטי לממשלה או אנחנו.

בני איינהורן: אם היועץ המשפטי לממשלה צודק, למה צריך לשנות?

בני איינהורן: אם הוא לא צודק, הרי ודאי שזו פגיעה בזכויות שלנו.

אורי אולניק: לכן אני חושב שמאחר שטובת הצרכנים היא כזו ומאחר שאין מדובר במעשה שלא היה נולד גם לולא היינו מביאים את החוק הזה, את ההוראות של סעיף 5 שמוחלות על רשת הכבלים, יש מקום להחיל בכל מקרה.

מרדכי קליינר: הפתרון הוא גם לפי התורה.

מרדכי קליינר: פעם היה עין תחת עין ויום אחד החליטו שעין תחת עין זה זמין.

מרדכי קליינר: כלומר, ממון.

מרדכי קליינר: במלים אחרות, היות שהמצב הוא מורכב ואכן משינוי המצב הם עלולים להיפגע, ואף אחד לא רוצה שהם ירוויחו, אבל הדרך היחידה למדוד – גם לאור מה שיקרה בפועל – מה קרה להם כתוצאה מכל השינוי הזה ובאם נגרם להם נזק, זה על-ידי כסף.

מרדכי קליינר: היום מודדים הכל, אפילו שווי של אופציות כבר יודעים למדוד.

מרדכי קליינר: לכן בסופו של דבר המנגנון שהמדינה תקים ומשרד התקשורת, לאור מה שיקרה יצטרך לאמוד את העניין.

מרדכי קליינר: זה לא BOT.

אברהם פורז: כל דבר שאתה תעשה מול אן-בנדלינג למיניהם, זה כנגד תשלום ועכשיו יש לך ויכוח אם הוא שולי או אם הוא מלא.

אברהם פורז: אני מבחינתי רוצה לאשר את הסעיף.

אברהם פורז: אם יהיה חבר כנסת שיבקש נוסח אחר, בבקשה.