ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 307, 2001-07-03 10:30

אברהם פורז: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אברהם פורז: מדובר בהצעת חוק פרטית של חברי הכנסת קליינר ולנגנטל.

אברהם פורז: בישיבה הקודמת דברנו על כך שיש תחרות בלתי הוגנת ברדיו האזורי מצד רשות השידור ומהצד השני גלי צה"ל.

אברהם פורז: ביקשנו להזמין לישיבה היום את נציגי שני הגופים.

אברהם פורז: נציגת רשות השידור, תסבירי לנו למה רשות השידור חושבת שזה דבר הגון לקחת גם כספי אגרה ,לעשות פרסומות בלי הגבלה ולהתחרות בתחנות רדיו שחיות רק מפרסומות.

אברהם פורז: בהתחשב בזה גם שרשות השידור גובה אגרת רדיו מכל בעלי הרכב במדינה כולל כלי רכב שאין להם רדיו.

אברהם פורז: מה ההגינות בדבר הזה, אם יש כזו.

קרני ז'אנה: רשות השידור על פי דין אינה רשאית לפרסם, אלא על פי חוק.

קרני ז'אנה: החוק מתיר לה רק בשידורי הרדיו, לא בשידורי הטלוויזיה.

קרני ז'אנה: לגבי שידורי הטלוויזיה החוק מתיר לה- - -

אברהם פורז: עזבי את הטלוויזיה כרגע, אנחנו מתעסקים רק ברדיו.

קרני ז'אנה: כשידור ציבורי אנו משווים את עצמנו גם למקומות אחרים באירופה, לתאגידים שיש להם גם שידור ציבורי כמו ה- BBC או תחנות אחרות.

קרני ז'אנה: גם במקומות האלה, בת בבת עם קבלת אגרה, גובים כסף מפרסומות בשידורי רדיו.

אברהם פורז: יש מגבלה כלשהי על מספר דקות השידור בפרסומת ברדיו?

אברהם פורז: או שאין שום מגבלה.

קרני ז'אנה: יש מגבלות, כרגע אין לי את הנתונים.

ראובן ריבלין: מי קובע את המגבלות?

אמיר לוי: זה נקבע בכללי רשות השידור ומי שקובע את הכללים זה הוועד המנהל של רשות השידור.

ראובן ריבלין: יש חוק הרשות השניה לשידורי רדיו וטלוויזיה מסחריים, ובו נקבע מבחינה מסחרית מה מותר ומה אסור, מה הציבור יכול לסבול ומה לא, והאנשים שמשלמים תמלוגים עבור הזכות לשדר פרסומות, מוגבלים בהם.

ראובן ריבלין: לעומת זאת יש רשות השידור שתפקידה לא לשדר והיא לא חולמת להפיק הכנסות מפרסומת כי זה אסור משום שהם גובים אגרה.

ראובן ריבלין: אז הואיל וזה אסור הם יכולים לעשות כמה שהם רוצים.

ראובן ריבלין: אני רוצה להבין, מי שפורץ גדר יכול לעשות כל מה שעולה על דעתו?

אמיר לוי: קודם כל אין ספק שעל הפרסום ברדיו, יש לרשות השידור מונופול בו וההכנסות של רשות השידור- - -

אברהם פורז: אין להם מונופול שידור.

אמיר לוי: בשידור ארצי שמוכר פרסומות, רק לרשות שידור מותר.

אמיר לוי: בזה אין ספק, וזה דבר שצריך לטפל בו.

אמיר לוי: נקודה שניה שצריך לזכור, כשהתפרסמו המכרזים לרדיו אזורי, זה היה המצב.

אמיר לוי: מי שניגש לקבל זיכיון לרדיו אזורי, המצב לא שונה היום.

אמיר לוי: כשמישהו ניגש, הוא ידע מה המצב בשוק, מהבחינה הזו לא שינו את מצבו.

אברהם פורז: נדמה לי שרשות השידור הרחיבה את זה גם לתחנות מעין אזוריות.

אמיר לוי: נקודה שלישית, לשאלתו של השר, חוק רשות השידור קובע שמותר להם לעשות פרסום ברדיו ושאסור להם לעשות פרסום בטלוויזיה, זה לפי חוק.

אמיר לוי: חוץ מזה החוק קובע שתיגבה אגרה, זאת אומרת שהרשות פועלת לפי החוק, זה שהיא מונופול וזה שהיא גובה ושההכנסות שלה ברדיו הם כאלה אז צריך לתקן את זה.

אמיר לוי: הם פועלים לפי החוק.

אברהם פורז: אז אולי החוק לא טוב.

אברהם פורז: האם יש לכם באוצר נתונים על הרדיו כדבר נפרד?

אברהם פורז: יש מערכת חשבונאית שיכולה לומר לנו את העלויות של הרדיו.

אברהם פורז: רשתות כאלה וכאלה, בלי השפות הזרות כי שם צריך להיות סבסוד של המדינה בגלל ההסברה, כנגד זה יש הכנסות מהאגרה היהודית של המכוניות, שהיא כביכול רק רדיו, ופרסומות.

אברהם פורז: יש איזשהי מערכת חשבונית או הכל תוך הבנק של רשות השידור ואנחנו לא יודעים כלום.

אמיר לוי: אני לא רוצה לענות בשם רשות השידור.

אברהם פורז: אתם אמורים לפקח עליה.

אמיר לוי: אני אגיד לך מה אנחנו יודעים.

אמיר לוי: כשרשות השידור הגיע לאשר את התקציב בסיבוב האחרון בממשלה, הנתונים שנמסרו לממשלה מרשות השידור, ולא בדקנו את הנתונים האלה, זה מתבסס על הדיווח של רשות השידור, יש להם כ- 200 מיליון שקל הכנסות מאגרות רדיו שהן אגרות חובה, עוד סדר גודל של 150 מיליון שקל הכנסות מפרסום ברדיו, סך כל זה 350 מיליון, ולפי מה שסמנכ"ל כספים ברשות אומר, ההוצאות שלהם על הרדיו הם סדר גודל שבין 200 ל- 250 מיליון ש"ח.

אברהם פורז: זאת אומרת שהם מרוויחים 150 מיליון שקל על הרדיו.

אברהם פורז: הרדיו מסבסד את טלוויזיה.

מיכאל קליינר: ברשת ב' זה מחריף כי הרי רוב הכנסה מפרסומת זה רשת ב'.

מיכאל קליינר: למעשה רשת ב' באמצעות פרסום מחזיקה את כל הרשתות האחרות.

אברהם פורז: כשאתה אומר הוצאות רדיו אתה מתכוון גם לשידורים מחו"ל?

אברהם פורז: נציגת רשות השידור, מה את אומרת על זה?

קרני ז'אנה: אני מחכה לאמנון נדב מנהל הרדיו שיביא לכם את הנתונים.

אברהם פורז: יש עוד מישהו יודע משהו על רשות השידור, או שנחכה למנהל הרדיו.

נחום לנגנטל: אני יכול להגיד שני דברים, אחד אני יודע משהו על רשות השידור, שתיים שמנהל הרדיו לא יגיע.

אברהם פורז: יש מישהו ממערכת ביטחון, גלי צה"ל.

דדי לוי: עו"ד דדי לוי, אסטרטגיה כלכלית שיווקית של גלי צה"ל, תשאלו ואני אשמח להשיב.

אברהם פורז: תאמר לנו מה היקף ההכנסות של גלי צה"ל מהחסויות, כך זה נקרא אצלכם, זה לא ממש פרסומות.

אברהם פורז: מהכנסות מגופים חיצוניים מעבר לתקציב הביטחון.

דדי לוי: אין לי את הנתונים כרגע, בסך הכל אנחנו מדברים על היקפים מאד מצומצמים, מספר אייטמים בין אם אנחנו מודדים את זה בכמות זמן, בין אם אנחנו מודדים את זה בכספים.

דדי לוי: לפני דקות ספורות עלתה פה השאלה לגבי החלוקה התקציבית בין הרדיו לבין הטלוויזיה וכיצד הדבר עומד בכלל יחסית להכנסות של הרדיו.

דדי לוי: אנחנו צריכים להבין שתקציב ההפעלה של גלי צה"ל, יחסית לרדיו ובאופן אבסולוטי הוא תקציב מאד נמוך, לכן כאשר אנחנו מדברים על איזשהי תוספת בגין חסויות או תשדירי שירות , התוספת הזו מבחינת ההיקפים שאנשים שיושבים סביבי יוכלו לעזור לי להגיד- - -

אברהם פורז: אז אולי תגידו את הנתונים, לאחד 100 ₪ זה המון כסף אצל השני זה זניח.

אברהם פורז: אולי שלחו את האיש הלא מתאים, אתה לא יודע כמה יש הכנסות לגלי צה"ל- - -

ראובן ריבלין: לפי דעתי, אם יורשה לי אדוני היו"ר, השאלה המרכזית היא נניח, אם זה זניח, נחליט שהואיל ויש פה איזשהי פריצה מפלטפורמה לפלטפורמה, מרשות שידור שהיא ממלכתית ומייצגת את כוחות הביטחון של מדינת ישראל, והיא זרוע של משרד הביטחון.

ראובן ריבלין: אם מדובר בדבר זניח, כמובן שלא כדאי להפר, אפילו לכאורה, איזון עדין בתוך המערכת התקשורתית כולה, שיפסיקו עם זה.

ראובן ריבלין: נדמה לי שאם גלי צה"ל היום לא יהיו בעל יכולת לגבות את הכספים שהם מקבלים בגין תשדירי חסות, שהם פרסומת לכל דבר, לגלי צה"ל לא תהיה אפשרות להתקיים.

ראובן ריבלין: האם אני יכול לקבל תשובה על זה, כן או לא.

ראובן ריבלין: לא במובן של שתי וערב אלא באופן כללי אם נכון מה שאני אומר?

דדי לוי: אני לא יכול להשיב בכן ולא מהסיבה הפשוטה שהיו"ר אמר לפני דקה ש- 100 שקל לאחד יכול להיות סכום מאד משמעותי ולאחר הוא יכול להיות זניח.

דדי לוי: הנקודה היא שנושא תשדירי שירות לגלי צה"ל עלה כבר לפני מספר שנים על ידי הזכיין לשיווק זמן אוויר של קול ישראל, והם בעצמם הבינו שבסך הכל לא מדובר בנגיסה בעוגה הם מופקדים עליה ולכן אני חושב שאותו דבר תקף גם לגבי התחנות אזוריות.

דדי לוי: אני רוצה לציין דבר אחד וזו עובדה ברגע שמדברים על גלי צה"ל כתחנה שלוכדת כ- 42.5% מכלל מאזיני הרדיו בארץ, אם דובר פה על האגרה, הרי שבלי להשתמש במקורות תקציביים נוספים, זולת תקציב מערכת ביטחון, אם גלי צה"ל תקבל נתח של 42.5% מהאגרה, בלי להשתמש בשום תוספות נוספות כגון פרסומות חסויות וכו', אנחנו נשמח מאד בדבר הזה שמבחינת הרדיו מהווה רק מרכיב אחד, מבחינתו זה יהווה את כל המרכיב כולו ולא נצטרך להפריע לאף אחד.

דדי לוי: אם מישהו טוען שאנחנו מפריעים לו, אפילו בהיקפים קטנים.

אברהם פורז: עדיין לא קבלנו את הסכום, אבל בסדר.

נאוה בן צור: יש לי שתי שאלות, האחת, מערכת הביטחון איננו המקור הממשלתי יחיד שמתקצב את גלי צה"ל, יש גם את הרשות למלחמה בדרכים וזהו סכום לא מבוטל, שלמיטב הערכתי- - -

אברהם פורז: זה לא מתקצב, זה בעיניי תשדירי פרסומת.

נחום לנגנטל: 5 מיליון ₪ ניתנים לגלגל"צ ע"י משרד התחבורה.

דדי לוי: בזמנך, כשהיית מנכ"ל משרד תחבורה זה היה סדר הגודל, ברגע שמדברים על גלי צה"ל זה תופס איזשהו- - -

אברהם פורז: אבל אין בזה הבדל בתשדיר פרסומת.

אברהם פורז: עשו עסקת חבילה ונתנו לו 5 מיליון שישדר כמה תשדירים.

דדי לוי: אני מבקש לציין שזה לא 5 מיליון.

דדי לוי: כאשר חבר הכנסת לגנטל היה מנכ"ל המשרד, דובר על סדר גודל של 1,800,000 שקלים.

דדי לוי: היום הסכום מדבר על סדר גודל שבסביבות 2.5 מיליון, אין לי את הנתונים המדויקים.

דדי לוי: אני רק רוצה לצין שמפקד גלי צה"ל התחלף שלשום ולכן עדיין חלק מהדברים נמצאים בגיבוי מפני שמבחינתו זו תקופת לימוד.

נחום לנגנטל: יכול להיות שטעיתי בסכומים.

אברהם פורז: כמה משדרים ברדיו?

נאוה בן צור: בדקתי לפני כשנה במהלך כמה חודשים, זה תלוי אם זה גל"צ או גלגל"צ, זה נע בין דקה וחצי עד שתיים לשעה ולפעמים מגיע לחמש דקות.

אברהם פורז: מה המגבלה ברשות השניה לתחנות האזוריות?

נאוה בן צור: 9 דקות פרסום ונתנו להם חריגה ל- 12 ובלבד שסך הכל לא יעלה על 9 בשעה ליום, 216 דקות זו התקרה.

אברהם פורז: ברשות השידור אין חיילים ברשות חובה שמקבלים 300 ₪ לחודש.

דדי לוי: חיילים לא מתוקצבים ב- 300 ₪, עלות העסקה של חייל היא לא 300 ש"ח.

אברהם פורז: כמה עולה למדינה חייל בגלי צה"ל שישן אצל הורים ומקבל 300 שקל ונסיעות באוטובוס, 100 שקל לחודש?

נוגה רובינשטיין: יש גם שדרנים בוגרים, לא חיילים.

אברהם פורז: אני בעד גלי צה"ל זה פרוייקט יפה.

אברהם פורז: אבל בלי פרסומות.

נאוה בן צור: השאלה השניה שרציתי לשאול זה מכוח מה משודרות פרסומות בגלי צה"ל.

נאוה בן צור: בניגוד לרשות השניה, אין הסמכה מפורשת בחוק לגבי גלי צה"ל שמתיר לה לא פרסומות ולא חסויות.

מיכאל קליינר: מאותו כוח שישנם חסויות בטלוויזיה בערוץ הראשון.

נוגה רובינשטיין: לפי דעתי יש בחוק רשות השידור יש הסמכה, אני יכולה לבדוק את זה לגבי גלי צה"ל.

אברהם פורז: הגברת רובינשטיין, מה הפסול אם הכנסת תחליט שהסמכות שניתנה בחוק לרשות השניה להאריך זיכיון לרדיו לפעם אחת, יוארך לתקופות נוספות, לאור העובדה בסעיף 72ג' לחוק הרשות שניה של הטלוויזיה ורדיו נאמר:

אברהם פורז: לאחר תום 4 שנים מיום תחילתו של חוק זה רשאית המועצה, על אף האמור בסעיף קטן (א) שאמר שיהיו רק 17 תחנות, ניתן מזמן לזמן זיכיונות נוספים לשידורי רדיו לרבות בדרך של חלוקת אזורים נוספים כפי שייקבע.

אברהם פורז: אם אנחנו אומרים שמצד אחד הרשות שניה יכולה בתקופה הקרובה להוציא עוד שלושה ארבעה מכרזים למתמודדים חדשים, מה הפסול אם יש בזה שלקיימים תהיה זכות להאריך להם את הזיכיונות נניח בשלב זה לעוד תקופה אחת?

נוגה רובינשטיין: אני רוצה לענות לך בשלושה מישורי.

נוגה רובינשטיין: קודם כל, מה שהסעיף אומר, זה לא מה שתה מכוון אליו.

נוגה רובינשטיין: הסעיף אומר זה אפשרות לתת זיכיונות נוספים, וזו השאלה שליה התייחסתי בפעם הקודמת.

נוגה רובינשטיין: אם מדובר בזיכיונות נוספים, אז אין בעיה כי זיכיונות נוספים נתונים במכרז, אז אם מדובר במנגנון הזה אז בבקשה, עם תום תקופת הזיכיון, ואם הם רצים לפני כן, מי שמפעיל את הרדיו האזורי מעוניין לגשת למכרז ולזכות בזיכיון, אין בעיה לעשות את זה.

אברהם פורז: זה מוצע לו במחסור- - -

נוגה רובינשטיין: זה לא מה שמענו כאן ממשרד האחראי משרד התקשורת בפעם הקודמת.

אברהם פורז: אין בעיה בתדרים חוקיים של F.M עובדה שיש עשרות תחנות פיראטיות.

נוגה רובינשטיין: אנחנו מודיעים כבר לאורך תקופה ארוכה שיש בעיה עם תדרים.

נוגה רובינשטיין: אם אין בעיה עם תדרים זה עדיין לא סותר את זה שמחר יהיה מכרז, גם לעוד 20 תחנות.

נוגה רובינשטיין: זאת אומרת אם יש מקום ל- 20 תחנות ברחבי המדינה אפשר לעשות מחר מכרז וזה בדיוק מתיישב עם הסעיף הזה שאתה אומר שלא מאפשר הארכה של הזיכיונות הקיימים.

נוגה רובינשטיין: זה לא הסעיף שמאפשר את זה, אין מכאן סמכות חוקית.

אברהם פורז: אז צריכים לתקן את החוק.

אברהם פורז: אני שואל מה הפסול בזה קונסטיטוציונית אם לאור העובדה שהמועצה רשאית להוציא מכרזים נוספים, אז היא תיתן לקיימים הארכה.

נוגה רובינשטיין: חוקתית הסעיף זה הוא בסדר גמור כי הוא מאפשר יצירת מכרז, התמודדות שווה של כולם, של מי שרוצה להתמודד.

נוגה רובינשטיין: מה שאתה מבקש לעשות היום זה בדיעבד לשנות מכרז שניתן התנאים מסוימים, כאשר מי שהגיע אליו ידע שהוא ניתן בתנאים מסוימים, ואני מדברת במיוחד לא לגבי התנאים האחרים שרוצים לשנות אלא בעניין - - -

אברהם פורז: בינתיים המדינה עשתה כל מאמץ שהפרוייקט ייכשל.

מיכאל קליינר: התנאים שהמדינה השיגה לא התקיימו.

נוגה רובינשטיין: כבר בדיון שעבר ביקשתי לראות איזה תנאים שהוצגו כמצע לא התקיימו.

אברהם פורז: המדינה הצליחה לעצור את הפיראטים למשל, שזה תפקיד המדינה, האם הם יושבים בבית סוהר כל המפעילים של תחנות הפיראטיות?

אברהם פורז: זה לא תפקידה של המדינה לסלק אותם?

נוגה רובינשטיין: בוא נטפל בדבר רלוונטי.

נוגה רובינשטיין: אם יש בעיה עם הפיראטים אנחנו תומכים בחקיקה.

אברהם פורז: לא צריך.

אברהם פורז: יש שלוש שנות מאסר ואתם לא עושים כלום.

אברהם פורז: אתם רוצים מאסר עולם לפיראטים?

אברהם פורז: חקיקה יש.

מיכאל קליינר: ובינתיים הם מפסידים כסף כבר שלוש ארבע שנים, כי המדינה שהציעה מצב לגבי טלוויזיה, עמדה בו, באמת היא חיסלה את התחנות הפיראטיות, ולגבי רדיו היא לא עמדה.

נוגה רובינשטיין: הייתי שמחה לראות את המצע לראות אם זו הפרה של התחייבות של המדינה.

נוגה רובינשטיין: יש גם מישורים אחרים לטפל בהם מלבד יישום החוק של הארכה בדיעבד של זיכיונות.

נוגה רובינשטיין: אם הבעיה היא הפרה של התחייבויות של המדינה, בואו נטפל בהפרת ההתחייבויות הספציפיות.

נוגה רובינשטיין: שבוע שעבר ביקשתי לראות את הנתונים האלה ולא קבלתי אותם.

אברהם פורז: איך תטפלו בהפרת ההתחייבות לגבי הפיראטים.

נוגה רובינשטיין: יש שאלה שעלתה גם אצלך בדיונים אחרים בעניין התחנות הפיראטיות של חלוקת משאבים במשטרה, והמשטרה אמרה שהיא צריכה עוד משאבים.

אברהם פורז: למדינה יש חובה לאכוף חוקים, ככה אמרו לי פעם, הם קבלו רשיונות חוקיים, מסתבר שהמדינה לא נקטה בשום פעולה אמיתית לסלק את המתחרים הלא חוקיים שלהם, שגם מוכרים במחירים נמוכים כי הם לא משלמים זכויות יוצרים ולא מיסים.

מיכאל קליינר: ועכשיו את אומרת בואו נטפל בעתיד, ולהם ניקח את הזיכיון, הבאים ייהנו.

נוגה רובינשטיין: מה שעלה בדיון הקודם ובגלל זה הוזמנו הנציגים של רשות השידור ושל גלי צה"ל, שהבעיה האמיתית הם רשות השידור וגלי צה"ל, אם כך, מדובר- - -

מיכאל קליינר: זו לא הבעיה האמיתית, זו בעיה נוספת שהעלה היו"ר שהיא נכונה, אבל לא הבעיה האמיתית.

נוגה רובינשטיין: לפני שבועיים הוצגו כאן על מיני נתונים, וזו עלתה כבעיה מרכזית.

נוגה רובינשטיין: אם זו הבעיה המרכזית אז קודם כל ניתן לטפל בה.

מיכאל קליינר: אם תראי את דברי ההנמקה של חבר הכנסת לנגנטל ושלי להצעת החוק המונחת כאן, אין מילה אחת לא על רשות השידור ולא על גלי צה"ל.

נוגה רובינשטיין: לקראת הארכת הזיכיונות 8 שנים אחרי, אי אפשר להאריך את זה ל- 15 שנה ולקבע מצב קרוב ל- 30 שנה.

נוגה רובינשטיין: הטיפול צריך להיות הטיפול הרלוונטי.

נוגה רובינשטיין: יש בעיה עם רשות השידור וגלי צה"ל, זה בדרך אגב מצב שהיה ידוע מראש, ניתן לטפל בזה במישור הזה.

נוגה רובינשטיין: יש בעיה בתחנות הפיראטיות, צריך לטפל את זה בדרך אחרת, לא בדרך של הארכת זיכיון בדיעבד ל- 15 שנה.

נוגה רובינשטיין: קיבוע מצב ל- 23 שנה עם שינויים נרחבים.

אברהם פורז: עמדתך ברורה לחלוטין, חבר הכנסת לנגנטל.

נחום לנגנטל: אדוני היו"ר, יש חברי כנסת בלתי שגרתיים, אני חבר כנסת שגרתי.

ראובן ריבלין: שגרתי זה טוב או רע?

נחום לנגנטל: זה פחות טוב.

נחום לנגנטל: אם אתה פונה בתלונה לממונה להגבלים עסקיים בנושא של מונופול כשרות, אתה לא שגרתי.

נחום לנגנטל: חבר הכנסת קליינר, שותפי להצעה הוא מעט יותר לא שגרתי ונועז ממני, אמרתי את זה בישיבה הקודמת ואני רוצה לומר את זה עוד פעם כאן, אני רוצה להיות מתואם בסופו של דבר, אני לא חושב שהחוק שאנחנו מציעים הוא חוק מהפכני כנגד משרד התקשורת או כנגד עמדת השר, והשר לא היה בישיבה הקודמת והוא ביקש דחייה ואמרתי על המקום, בסדר, איזו שאלה.

נחום לנגנטל: אנחנו רוצים להסתדר עם עמדת משרד התקשורת ועם עמדת השר ועם עמדת הרשות השניה.

נחום לנגנטל: מה שעמד לנגד עיננו וכתבנו את זה בדברי ההסבר, יש לנו הרגשה משני היבטים, האחד, שמתחיל להיווצר מונופול ברדיו במדינת ישראל.

נחום לנגנטל: גלי צה"ל לדאבוני, מבלי לפגוע, אין להם את היכולות לתת מספיק פייט על מנת להתחרות באמת בקול ישראל.

נחום לנגנטל: אין לי שום דבר גם נגד קול ישראל בעניין הזה, אני נגד המונופוליסטיות שקיימת ברשתות מסוימות.

נחום לנגנטל: קיוויתי כל הזמן שהרדיו האזורי הוא זה שיוכל לתת את התשובה לעניין.

נחום לנגנטל: הרדיו האזורי מתקשה מאלף סיבות.

נחום לנגנטל: אחת הסיבות זה ברגע שיש מישהו שהוא מונופול עם יכולת פרסום בלתי מוגבלת כמעט , למיטב ידיעתי, אמיר, בשעת רדיו, בקול ישראל, אפשר לפרסם באופן תיאורטי כל הזמן.

נחום לנגנטל: אין הגבלה כמו שעשו לגבי ההגבלה של הערוץ השני לגבי הנושא ל מספר פרסומות בשעה.

נחום לנגנטל: זה לא מוגבל.

נחום לנגנטל: דבר שני, אני אומר את זה לבושתנו, מדינת ישראל לא ידעה לעשות שום דבר עם הפיראטים שניסרו בהם כל הזמן.

נחום לנגנטל: התוצאה היא שהרדיו האזורי הזה, עד סוף הזיכיון הזה, הדבר היחידי שנותר לו זה לשים קלטות ולגמור את תקופה שלו כי הוא לא הולך להשקיע על מנת שבאמת ייתן את התחרות שאותה אנו רוצים.

נחום לנגנטל: אני אומר את זה כאן, ואני אומר את זה שוב, אדוני היו"ר, תחליטו שלא מוצא חן בעינכם הדבר הזה, התדרים, אמרו לי אנשים בשמו של השר שמה שאנחנו מציעים זה דבר בלתי הגיוני לחלוטין, לגבי הפיכת כל הרשתות האזוריות לרשתות ארציות, כי יש בעיה של התנגשויות של תדרים.

נחום לנגנטל: גם אמרו לי מבעלי התחנות.

נחום לנגנטל: אני אומר, לא רוצים, לא צריך, יקבלו את ההצעה שלך באמצעות, כל דבר ולו שהדבר יתקיים עכשיו.

נחום לנגנטל: אמרתי בישיבה הקודמת וסליחה שאני חוזר על נקודה אחת, על התנועה.

נחום לנגנטל: כשאומרים לי, חכה, אנחנו עושים משהו יותר כולל, התנועה הזו היא מפחידה כי התוצאה תהיה שזה ייקח שנה שנתיים עד שנגיע לזה.

נחום לנגנטל: היינו בכולל.

אברהם פורז: חבר הכנסת לנגנטל אתה לא יודע לקרוא את שפת הגוף, כשעושים כך, הכוונה היא 0.

נחום לנגנטל: תודה על הבהרה.

נחום לנגנטל: אני מכיר את "הכולל" מכיר את הסוגיה של בעיית רוחב יש הרבה קודים שעל גבי כבר עשו את הדברים האלה.

נחום לנגנטל: אשר על כן, אני אומר את הצעתי.

נחום לנגנטל: אני מציע, אם אתם רוצים as is, שיהיה as is, רוצים בתיקונים, שיהיה בתיקונים.

נחום לנגנטל: תצביע היום זה יעבור לקריאה ראשונה.

נחום לנגנטל: אנחנו, אני חושב שאני מדבר גם בשמו של חבר הכנסת קליינר, נשב עם השר, נשב עם כל מי שיגידו לנו ימים ולילות, רק שלא נגיע למצב שהוא יכול פתאום להתדרדר למה שקורה לנו בחוק הבזק.

נחום לנגנטל: שנשב ימים וימים ולא ייצא כלום, והם יגמרו כבר את הזיכיון שלהם.

נחום לנגנטל: אחרי קריאה ראשונה נקבל מה שאתם רוצים, הרי הכוונה שלנו היא לגמור.

מיכאל קליינר: אני רק רוצה להגיד לטובת השר, כי הדברים נאמרו, בישיבה הקודמת היה לנו דיון כולל.

ראובן ריבלין: קראתי את הפרוטוקול.

מיכאל קליינר: אז אני היה תמציתי מאד.

מיכאל קליינר: עניין ה"כולל" הוא הדבר המפחיד.

מיכאל קליינר: אין לנו ספק שאם תוך כדי המהלך, באמת משרד התקשורת , הממשלה, הייתה באה בהצעה שמסדירה את הנושא.

מיכאל קליינר: המטרה של חבר הכנסת לנגנטל ושלי היא להסדיר את נושא.

מיכאל קליינר: לא להנציח את שמנו בספרי ההיסטוריה של הכנסת כמעבירי חוק.

מיכאל קליינר: ברגע שהממשלה אומרת, אנחנו נגיש חוק רק בעניין זה, מילא, אבל ברגע מנסים לחבר את זה עם נושאים אחרים, זו הבעיה, וזה מחזיר אותי לנסיבות שבהם מצאתי את עצמי בדרך להגשת הצעת החוק יחד עם חברי נחום לנגנטל.

מיכאל קליינר: בכנסת הקודמת עמדתי בראש ועדת המשנה של ועדת הכספים שבגין חוק ההסדרים הפקיע מוועדת הכלכלה את הנושא והעבירה אותו.

מיכאל קליינר: הועלתה בעיה של תחנה מסוימת שהייתה לה בעיה מאד ספציפית שחברי, חבר הכנסת הנדל הגיש הצעה, ואני תמכתי בה.

מיכאל קליינר: אז באו תחנות הרדיו האזורי, הם היו נגד, והבהירו את הדברים, וזה באמת נראה דבר בלתי נסבל.

מיכאל קליינר: אז אמרתי שבאמת צריך להסדיר את הדברים האלה, כי הוליכו אתכם שולל, עשו לכם עוול, הציגו לכם מצב, אתם הגשתם מכרז על סמך נתונים מסוימים שהיה לכם תחשיב כלכלי מסוים, וכולו קרס כי לא מדובר בתחנה אחת מסוימת מאד ששרתה לדעתי, ולדעת הרוב בכנסת שבסופו של דבר קיבל את ההסתייגות, צורך לאומי.

ראובן ריבלין: במצב כזה, כמשפטן, תוכל להישמע הטענה שהחוזה, לפי דבריך, שהזיכיון הוא non avoidזאת אומרת שהוא בטל מלקבל, ואתה יכול לדרוש השבה.

אברהם פורז: ראיתם כבר בחוק אחר שהפיצוי לכבלים היה ע"י הארכת זיכיון.

מיכאל קליינר: אדוני היו"ר, יכול להיות, כמו שבצדק מזכיר שר התקשורת, שהוא גם משפטן מהטובים שבהם, ואני אומר את זה על סמך הכרות אישית, יש אולי כמה תרופות לבעיה שנוצרה.

מיכאל קליינר: חבר הכנסת לנגנטל ואני, לא העלנו כאן תרופות אחרות.

מיכאל קליינר: לא את התרופה שהציע היו"ר, שאנו תומכים בה, ולא את התרופה שמציע השר ריבלין, למרות שחבר הכנסת לנגנטל ואני עורכי דין, ברגע שאנחנו חברי כנסת, אנחנו לא יכולים להגיש תביעות, אנחנו רק יכולים להגיש חוקים, ולכן הגשנו את הצעת החוק הזו.

מיכאל קליינר: היות וח"כ צריך לעבור קריאה טרומית, אדוני השר, אני פונה אליך ומבקש, אין ספק שהנושא הזה ראוי, וראוי לבחינה רצינית ומדוקדקת, והכנסת בצדק הולכת בארבע קריאות במקרה של הצעות חוק פרטיות.

מיכאל קליינר: הבקשה שלנו היא להעביר את הנושא לקריאה ראשונה וכמו שאמרנו לשר בן אליעזר, שהעניין עלה בקריאה טרומית, אנחנו בכל שלב נשמח לפנות את מקומנו להצעה ממשלתית שתענה לבעיות האלה שאנו באים לפתור פה.

מיכאל קליינר: אנחנו גם אומרים שעד הקריאה הראשונה, אם תבוא יוזמה מצד הרשות השניה או מצד הממשלה לשינויים, אנחנו לא נקדם את העניין עד שנגיע להסכמה והוא הדין אחרי הקריאה הראשונה.

מיכאל קליינר: אין לנו כוונה לבצע מחטף, אין בכוונתנו לכפות על הממשלה חוק שאיננה רוצה בו.

מיכאל קליינר: כוונתנו, כמו שנעשה הרבה פעמים בהצעות חוק פרטיות, לקדם את הנושא.

מיכאל קליינר: אם לא נקדם אותו היום, אדוני היו"ר, עלול להיות גורלו כמו הרבה נושאים רבים שנסחבים.

אברהם פורז: תודה.

אברהם פורז: השר ריבלין.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: לאחר ששמעתי את נציגת משרד המשפטים, לאחר ששמעתי את המבקשים לאחר פתיחתו של יו"ר הוועדה ולאחר שקיימתי דיון עם כל ראשי הרדיו האזורי, כמו גם עם אנשי משרדי, אני מוכרח לומר שאני נמצא במצב בו אני צריך להיות גלוי עם כולם.

ראובן ריבלין: ביולי 2000 כאשר הייתי חבר כנסת, יו"ר סיעות האופוזיציה, עברה בקריאה טרומית הצעת החוק של חברי הכנסת לנגנטל וקליינר, לפי סדר הופעתם בא-ב העברי.

ראובן ריבלין: בניגוד לעמדתה של הממשלה.

ראובן ריבלין: לפני כשבועיים נקראתי- - -

אברהם פורז: אז הייתה ממשלה רעה, לכן היא הוחלפה.

ראובן ריבלין: בסדר, בניגוד לעמדתה של הממשלה.

ראובן ריבלין: הדברים ברורים, החוק עבר את הקריאה הטרומית והוא נמצא על שולחנו של - - -

מיכאל קליינר: אם היית באולם בטח גם הצבעת בעדו.

ראובן ריבלין: אני לא בטוח שהצבעתי בעדו באותה עת מטעמים אלה או אחרים, אבל יכול להיות שגם כך הדבר.

ראובן ריבלין: מכל מקום, זה נמצא היום בדיון בפני הוועדה ומעשה הכנסת הוא מעשה שמחייב את הממשלה גם כאשר הוא מתקבל בניגוד לעמדתה.

ראובן ריבלין: אנחנו נזקקים פה לכמה שאלות רציניות כדי לעשות סדר.

ראובן ריבלין: קודם כל, לא מקובלת עלי הטענה הנשמעת שהמצב הוא כזה שמדינת ישראל העמידה באיזשהו מצב בלתי אפשרי את כל תחנות הרדיו ולמעשה הם אסקופה נדרסת שבאה יום ומבקשת בסך הכל להמשיך להיות אסקופה נדרסת.

ראובן ריבלין: אם כל כך רע אז למה רוצים הלאה?

ראובן ריבלין: יש מצב שבו נתקלו כל אותם זכיינים שקבלו את זיכיונם ולא יכלו לממש אותו עד תקופה מסוימת, מתקופה מסוימת, אחרי ששבע השנים הרעות הסתיימו, החלו שבע השנים הטובות והם אומרים, ציפינו וביקשנו וייחלנו למצב שבו נתחיל מהתחלה, אמנם עם חבלי לידה בשבע שנים טובות או בינוניות על מנת להתפתח, שרק כוחות השוק הם שיגרמו לכך שנצטרך להתמודד אתם כרדיו אזורי לכל דבר.

ראובן ריבלין: למדנו, זה היה דבר שהיה חדשני, והיום אנחנו מבקשים מהם, אנא עשו עמנו את אותו חסד מתבקש שהוא גם חסד ציבורי המחויב במציאות, כאשר נגרם לנו עוול ע"י הציבור שלא מדעת, אנחנו מבקשים היום להאריך את הזיכיון.

ראובן ריבלין: לא מבקשים להאריך את הזיכיון ע"י מעשה מנהלי, לא מבקשים להאריך את הזיכיון ע"י מעשה של הרשות המבצעת, אלא באים מהכנסת ומבקשים מהכנסת שהיא תקבע בשם העם, כי יש שלטון החוק ולעומת זאת יש גם שלטון העם.

ראובן ריבלין: זה דבר אנכרוניסטי, כי שלטון החוק יום נקבע ע"י גוף מסוים מאד שאני לא רוצה כרגע להיכנס מבחינת פרישת הנושאים החוקתיים על שולחן של ועדה זו, כי הרי זו לא ועדת חוקה חוק ומשפט ומי אנחנו שבכלל נוכל להביע את דעתנו בנושאים חשובים לה.

ראובן ריבלין: לכן אני אומר שהיום נמצא גם בפני הכנסת ובאופן ברור אנחנו צריכים להביע את עמדתנו לגבי הנושא הזה.

ראובן ריבלין: קיימת גם שאלה לפני משרדי ואני צריך לעשות גילוי ברור ומוחלט של שאלת ארכת הזיכיון לערוצי הטלוויזיה.

אברהם פורז: אל תדבר על זה כרגע, זה לא רלוונטי.

ראובן ריבלין: אני חייב בגילוי נאות, שם נשאלה השאלה, משום שבא משרד המשפטים ונחלק בדעתו.

ראובן ריבלין: חלק מאנשי משרד התקשורת בשיתוף פעולה עם משרד המשפטים - - -

אברהם פורז: אדוני השר, עזוב את הטלוויזיה, דיה שמחה בשעתה, לך על הרדיו.

ראובן ריבלין: אם תשמע מה שאני אומר, לא תאמר לי שטעיתי, רק ייתן לי אדוני את הקרדיט למשפט נוסף.

ראובן ריבלין: נשאלה השאלה האם אנחנו, ואדוני נגע בעניין הזה גם בנושא הזה, מתעתדים לעבור ממשטר של זיכיונות למשטר של רשיונות כי הרי בעוד יום יומיים, חודש, חודשיים או שנה שנתיים, יהיו כל כך הרבה ערוצי שידור שלמעשה כל מי שיבקש, נוכל לתת לו.

ראובן ריבלין: לא רק לכל רב, לא בתוך כל רב לסגני הרבנים ולכל האספקטים שונים בתוך החצר עצמה.

ראובן ריבלין: יהיו כל כך הרבה ערוצים בשיטה הדיגיטלית שלמעשה אפילו למשרד המשפטים יכול יהיה לו ערוץ שידור.

דוידה לחמן-מסר: יחד עם משרד התקשורת.

ראובן ריבלין: משרד התקשורת יפקח גם על משרד המשפטים בעניין השידורים.

ראובן ריבלין: שיירשם בפרוטוקול.

ראובן ריבלין: כאשר הם יהיו בעלי זכות שידור כמובן, לא לפני כן.

ראובן ריבלין: אדוני גם רמז שיכול להיות מצב שבו למעשה נוכל לתת לכל מבקש לשדר, הדבר הזה עדיין אינו נכון, אם כי בשידור הדיגיטלי, גם לעניין זה מגיע.

ראובן ריבלין: אנחנו עדיין לא נמצאים בנושא זה.

ראובן ריבלין: נמצא פה אחד המומחים, שאול כץ, עוד רגע הוא ייתן לאדוני ולכל הנוכחים את הסקירה על נושא התדרים.

ראובן ריבלין: כרגע אני מוכרח לומר שהצעת החוק מתחלקת לשניים, אחד היא שאלה שהכנסת צריכה לתת את דעתה עליה, באתי ואמרתי את דעתי במסגרת ועדת השרים לענייני חקיקה ומשרד התקשורת יקבל כל הכרעה של הכנסת בעניין זה.

ראובן ריבלין: כמובן יש נושא חוקתי שתכף נגע בו.

ראובן ריבלין: אני רוצה להבחין בין שני דברים, ההבחנה הראשונה היא נושא התדרים.

ראובן ריבלין: קודם כל אני מוכרח לומר שבמכרז שכל הנוכחים כאן זכו, הם זכו בז'אנר ברור של רדיו אזורי והאופי של החלפת רדיו אזורי לרדיו ארצי, הוא דבר שהם לא זכו בו מעולם מבחינת המכרז.

ראובן ריבלין: בהחלט יכול לבוא גוף שרוצה להיות גוף משדר ארצי, מדוע אתה ולא אני, לכן הדברים האלה צריכים להיות ברורים.

ראובן ריבלין: אני רואה את הבקשה להם ולכן צריך לנפות את הצעת החוק, אני רואה אותה כבקשה של כל אנשי הרדיו האזורי, לבוא ולבקש מהכנסת להתחשב בכל המצבים שגררו אותם להגיע ליומם זה שבו הם מבקשים להמשיך את המסע שהחלו בו ושתחילתו לא הייתה טובה אל היום הם רואים את האופק ואת השחר העולה להצלחה שאליה הם פיללו כאשר הם הלכו למכרז הזה והיום יש להם גם ניסיון יותר טוב.

ראובן ריבלין: אני רוצה להבחין קודם כל בין הנושא שהם רוצים להפוך להיות רדיו ארצי, אנחנו מתנגדים לכך בכל תוקף ואני מבין שגם היוזמים לא מתנגדים.

ראובן ריבלין: דבר שני שאני רוצה לומר, בכל נושא התדרים אנחנו נמצאים היום במצב שבו יש לנו שלוש רשתות שידור נוספות ב- F.M ואלה שלוש רשתות ארציות היחידות הקיימות.

ראובן ריבלין: לגבי הרדיו האזורי הערבי, אני רואה שחבר הכנסת טיבי יצא, הרחבנו ואנחנו יוצאים למכרז חדש משום שמבחינת מפת האזור לא היה דבר הגיוני והיום אנחנו מתקנים אותו, נדמה לי הרשות השניה עושה זאת יחד עם משרד התקשורת.

ראובן ריבלין: לכן אני אומר, אם מדובר כרגע בהפרדה בקיעת העיקרון העיפרון הכחול שבו אנחנו אומרים, שאת כל הנושאים של התדרים אנחנו מוציאים מהחוק, ואנחנו מדברים רק על הארכת הזיכיון, בעניין זה אני עכשיו רוצה לומר את הדברים הבאים: כשר התקשורת, אין לי עמדה בעניין זה ואני מבקש מהכנסת להכריע.

ראובן ריבלין: כאשר היא שמעה את משרד המשפטים, עמדת הממשלה.

ראובן ריבלין: אני כפוף לעמדת הממשלה, יחד עם זה אני פוף להחלטות הכנסת.

ראובן ריבלין: חזקה עלי החלטת הכנסת שקבעה מליאתה.

ראובן ריבלין: לעניין החוקתיות, נושא חוקתיות הוא נושא נכבד מאד, האם אנחנו יכולים בכנסת למנוע את שוויוניות בתחרות, אשר יש רבים אחרים שאולי רוצים להיכנס לנעליהם או במקומם, או יחד אתם לאותם אנשים שזכו בזיכיון והוא היה מוגבל לתקופה כזו או אחרת.

ראובן ריבלין: יש שאלה כזו שהיא נדונה כרגע בנושא הטלוויזיה.

ראובן ריבלין: כל המידתיות , כל הסבירות, אני רוצה לומר לחברי הכנסת, כדי שנוכל לבוא ולומר שחוק זה הוא חוקתי, אני מציע להם שבראש ובראשונה יראו את המגבלה שקיימת בחוקים עצמם, חוק חופש העיסוק שצריך שתהיה מידתיות וסבירות וכל אותם דברים.

ראובן ריבלין: אין כל ספק שהרדיו האזורי סבל ממצב בלתי נסבל של היכולת של הרשות לאפשר לו לקיים את הזיכיון שהיה לו.

ראובן ריבלין: אני רואה בפרסומות ברדיו ממלכת כמו גלי צה"ל וקול ישראל, מעבר למידה המחייבת את הרשות השניה.

ראובן ריבלין: קול ישראל נותנת פרסומות, תפוס כפי יכולתך, ככל שבאים אליהם ך הם מפרסמים.

ראובן ריבלין: בעוד שיש מגבלות רציניות ביותר על הג'נטלמנים האלה.

ראובן ריבלין: נושא הרדיו הפיראט, אנו נלחמים בו מלחמת חורמה, יש לנו צי אדיר של שתי ניידות.

אברהם פורז: שרוב זמן במוסך.

ראובן ריבלין: ניידות חדשות עם אמצעים אלקטרוניים שאין כמוהם בעולם עיקרם הולך לנושא שדות התעופה, וגם כאשר מגלים רדיו פירטי, אנחנו לוקחים להם את המכשירים, הם קונים מכשירים חדשים, משרד המשפטים מכין את כתבי האישום .

ראובן ריבלין: עמדתי ברורה וחד משמעית, הכנסת תאמר את דברה, יש את נושא החוקתיות ויזכור אדוני שזה בניגוד לעמדתה של הממשלה.

אמיר לוי: הערה ראשונה, העלה חבר הכנסת לנגנטל שיש בעיה עם מונופול רשות השידור, אמרתי את זה בהתחלה, דרך להתמודד עם מונופול רשות השידור זה לא באמצעות הארכת זיכיונות למישהו.

אמיר לוי: דבר שני יש הבדל בין משטר זיכיונות למשטר רשיונות.

אברהם פורז: הדיון היום נעשה רק למטרה אחת, כד לאפשר לגלי צה"ל ורשות השידור אפשרות טיעון לפני המגמה שלנו לצמצם את הפרסומת גם ברשות השידור וגם ברדיו.

אברהם פורז: ממילא אנחנו מדברים על הצעת חוק בקריאה מוקדמת שתגיע לקריאה ראשונה לכנסת ואם היא תעבור קריאה ראשונה, היא תחזור לדיון פה ואנחנו נפתח את העניין מחדש.

אברהם פורז: אני מבטיח לכם אז, שניתן לכולם לדבר כולל אלה שלא קבלו היום רשות דיבור.

אברהם פורז: לצורך הקריאה הראשונה אני מציע את ההסדרים הבאים, את הנוסח יצטרכו להביא בפנינו כי אני מדבר כרגע על עקרונות.

אברהם פורז: העקרון הראשון הוא שנסמיך את הרשות השניה להאריך את הזיכיונות לתקופה נוספת של 4 שנים בשלב זה בחוק.

אברהם פורז: מתוך מגמה שתוכלו גם להוציא מכרזים נוספים.

אברהם פורז: ממילא בתום 4 שנים הם רשאי.

אברהם פורז: אנחנו גם נבקש מכם, כחברי כנסת, שתוציאו מספר מכרזים נוספים על מנת שלא תהיה סיטואציה שבה אותה קבוצה שמרה לעצמה על הגחלת.

אברהם פורז: דבר שני, אנחנו נבקש מהוועד המנהל של רשות השידור או הגופים המוסמכים של רשת השידור, אני אבדוק מיהם, לקבוע מכסה מקסימלית של שידורי פרסומת ברדיו, והמכסה הזו תהיה טעונה אישור הוועדה.

אברהם פורז: על מנת שהכנסות הרדיו מפרסום ירדו.

דוידה לחמן-מסר: זה נושא חדש.

אברהם פורז: זה לא נושא חדש.

דוידה לחמן-מסר: זה תיקון חוק רשות השידור?

אברהם פורז: כן.

אברהם פורז: על מנת שנוריד את כמות הפרסומת ברדיו ולשחרר קצת יותר פרסומת.

אברהם פורז: דבר שלישי, אני לא יודע מי ממונה לגבי גלי צה"ל על הפרסומות.

אברהם פורז: השידורים האזרחיים של גלי צה"ל מפוקחים על ידי הוועד המנהל של רשות השידור.

אברהם פורז: לכן נבקש מרשות השידור, מאחר וזה נוגע לחלק אזרחי, אם יש צורך נכתוב זאת כהוראה נפרדת.

אברהם פורז: אנחנו נרצה גם לצמצם או להגביל את תשדירי החסות בגלי צה"ל למידה סבירה כדי שגלי צה"ל לא יהפכו לגוף שמתחרה יותר מידי בדברים האלה.

אברהם פורז: בשלב זה נשאיר את תחנות הרדיו כתחנות רדיו אזוריות ולא נחרוג מעבר לדבר הזה.

אברהם פורז: את כל הדברים האלה, נבקש מהיועצת המשפטית שלנו לנסח ואחרי שהיא תנסח זה יעבור פה לנוסח מדויק לוועדה ותתקיים פה הצבעה.

אברהם פורז: אני אעשה כל מאמץ שזה יהיה לפני הפגרה על מנת שגם ההצבעה בקריאה ראשונה תוכל להיות לפני הפגרה.

אתי בנדלר: אין שום סיכוי, זה לא יהיה לפני, אני אתנגד לכך בתוקף.

אברהם פורז: את זה שהצעת חוק בקריאה ראשונה שולחים ממזכירות הכנסת למשרד המשפטים והיא לא מתפרסמת שלושה ארבעה חודשים, על זה אני לא אעבור, ויש לי כבר ניסיון בחוק אחד כזה.

אתי בנדלר: אנחנו בהליכים להעברת היחידה הזו ממשרד המשפטים לכנסת, בהליכים מתקדמים.

אברהם פורז: אם לא תהיה ברירה אני אדפיס את זה במו ידיי ואעלה את זה למליאה.

אברהם הירשזון: אם אדוני ניסח בצורה כל כך ברורה את עקרונות ההסתייגויות שלו בנושא הזה לקראת קריאה ראשונה, הוא גם אומר שלקראת קריאה שניה ושלישית הנושא הזה יבוא לדיון רחב ויפתח דיון במליאה, מדוע שלא נאשר את הצעת החוק היום בכפוף לדברים שיעלו?

אברהם פורז: אז תינתן בצדק את טענה של נושא החדש, ובית המשפט העליון מתח ביקורת די קשה לכנסת, שאחרי קריאה ראשונה מכניסים נושאים שלא היו בקריאה ראשונה ולא מתקיים דיון ציבורי ראוי.

אברהם פורז: לכן, מבחינת הסדרים הנכונים, ואני אעשה כל מאמץ שזה יתפרסם לקריאה ראשונה ויוצבע גם לפני הפגרה,אבל אם לא לפחות שתתפרסם חוברת כחולה כדי שזה יהיה ידוע שמגמתנו בכנסת היא לצמצם את הפרסומת בגלי צה"ל, לצמצם את הפרסומת ברשות השידור, לאפשר הארכת הזיכיונות.

אברהם פורז: גם במטרה שיוצעו מספר מכרזים חדשים, על מנת לתת לשחקנים חדשים שרוצים להיכנס לתחום.

נחום לנגנטל: אני חושב שאם אתה מציע את זה תציע את זה עד 6 שנים.

אברהם פורז: את הנוסח נביא.

נחום לנגנטל: אפשר לנסות לגמור 4 , אני אומר בשביל נושא חדש זה 4.

נחום לנגנטל: הוא חתך אותנו מ- 15 ל- 4.

ראובן ריבלין: 15 זה לא סביר.

אברהם פורז: בעוד 4 שנים נדע , יכול להיות שנעבור לעידן הרשיונות, יש שידור דיגיטלי, שיטת התדרים לא תהיה קיימת ואז הבעיה תיפטר מאליה.

אברהם פורז: כרגע המנגנון שהיה בחוק זה הארכה לתקופה אחת של 4 שנים, לא הייתי רוצה לשבור את זה.

ראובן ריבלין: זה 6 שנים מהיום, 4 שנים משנת 2003.

אברהם פורז: האמן לי שכרגע הארכה של 4 שנים- - -

ראובן ריבלין: אל תיתן נשק בידי משרדים אחרים.

נחום לנגנטל: אני סקפטי מאד ביכולת שלך בשיטה שאתה כרגע מוביל, להביא את זה לקריאה ראשונה עוד במושב זה.

נחום לנגנטל: כי כל מי שרק יכול יעשה שזה לא יהיה.

אברהם פורז: אנחנו נכתוב את הנוסח בוועדה, ומאותו רגע ואילך אתה תנהל מלחמה כדי שזה יתפרסם.

נחום לנגנטל: אני כבר אומר לך שנכשלתי.

אברהם פורז: אתה באמת הופך לשגרתי.

דוידה לחמן-מסר: הפרסום יותר חשוב מאשר ההצבעה.

דוידה לחמן-מסר: גם אם ההצבעה תערך במהלך פגרת הקיץ, הפרסום בכחול יהיה קודם.

אברהם פורז: צריך לנסח את הסעיפים ואני מביא את זה תוך כמה ימים לישיבה נוספת עם הנוסח.

נאוה בת צור: אני מבקשת להוסיף עיקרון אחד ברוח החוק, שהגדלת האפשרויות לבעלות ברדיו, ברוח סעיף 72א'.

אברהם פורז: על מה מדובר?

נאוה בת צור: היום יכולות להחזיק בעלות- - -

דידי לחמן-מסר: בזמנו הוא הסכים

נאוה בת צור: בזמנו הסכמתם.

אברהם פורז: תעזבו את הבעלויות ברדיו כרגע.

אברהם פורז: תודה רבה הישיבה נעולה