ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 267, 2001-03-20 08:30

אבי (אברהם) גבאי: בזק לא עשתה שום דבר שהוא כנגד הרשיון שלה.

אבי (אברהם) גבאי: אם בזק הייתה עושה, תאמין לי שדני רוזן ומשרד התקשורת כבר מזמן היו פועלים בנושא.

דני רוזן: אחרי ששקלנו את זה היטב החלטנו לאמץ את ההסדר של הכבלים בשינויים קלים לכל מפעילי התקשורת כולל לחברת בזק.

דני רוזן: סעיף 33 בטל כי הוא עובר מקום.

דני רוזן: סעיף 6כז בוטל.

דני רוזן: סעיף 6כח עובר להיות סעיף 21(א), אישור להנחת רשת.

דני רוזן: כאן אנחנו בעצם מתקנים כך שבכל מקום שכתוב "בעל זיכיון" יהיה כתוב "בעל רשיון", ובמקום "הוועדה המחוזית", דבר שפעם היה, זה הופך להיות "ועדת ערר כמשמעותה בסימן ב(1) לפרק ב' לחוק התכנון והבנייה".

6כח אומר: (א) תוכניתו של בעל זיכיון להנחת רשת כבלים בקרקע ציבורית – עכשיו זה משתנה ואומרים תוכניתו של בעל רשיון להנחת הרשת – טעונה אישורה של הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה שבמרחב התכנון שלה מיועדת הנחת הרשת.

6כח אומר: (ב) הגיש בעל זיכיון – ועכשיו נאמר הגיש בעל רשיון – בקשה לאישור תוכנית כאמור בסעיף קטן (א), תחליט הוועדה המקומית על הבקשה תוך 30 יום מיום שהוגשה.

6כח אומר: לא החליטה הוועדה המקומית במועד כאמור, יראו את התוכנית כאילו אושרה.

6כח אומר: (ג) על ההחלטה לפי סעיף קטן (ב) רשאי בעל זיכיון – עכשיו נאמר בעל רשיון – לערער תוך 30 יום מיום שנמסרה לו הודעה על החלטה לפני הוועדה המחוזית – ועכשיו אנחנו אומרים לפני ועדת ערר כמשמעותה בסימן ב(1) לפרק ב' בחוק התכנון והבנייה התשכ"ה1955-.

6כח אומר: ועדת הערר תחליט תוך ששים יום מיום שהוגש ואם לא תתקבל תשובה תוך ששים יום, יראו את הערר כאילו התקבל.

6כח אומר: (ד) אישור לפי סעיף זה כמוהו כהיתר שניתן כדין לפי חוק התכנון והבנייה התשכ"ה1965-.

6כח אומר: סעיף 6כט לחוק העיקרי הופך להיות סעיף 21(ב).

אברהם פורז: אם נזדקק כאן להיתר, לא יהיו כבלים.

אברהם פורז: כל הארונות שאחר-כך הופכים ללוח מודעות, אין ברירה.

אברהם פורז: אתה שם אותם בפינת המדרכה באיזה מקום.

דני רוזן: 21ב.

דני רוזן: הנחת רשת במקרקעין פרטיים ואחזקתה.

דני רוזן: (א) הנחת רשת במקרקעין פרטיים טעונה הסכמת בעל המקרקעין.

דני רוזן: אם המחזיק במקרקעין פרטיים הוא חוכר לדורות כמשמעות בחוק המקרקעין (להלן – החוכר) או דייר מוגן כמשמעותו בחוק הגנת הדייר, נוסח משולב, התשל"ב1972- (להלן – דייר) יראו את הסכמתו של החוכר או הדייר כהסכמתו של בעל המקרקעין.

דני רוזן: (ב) היו המקרקעין הפרטיים בית משותף, טעונה הנחת הרשת הסכמת רוב בעלי הדירות וזאת על אף כל הוראה אחרת לרבות הוראה מיוחדת שנקבעה בתקנון שעל-פיו מתנהל הבית המשותף (להלן – התקנון).

דני רוזן: קבעו הוראות התקנון כי הנחת הרשת טעונה הסכמתם של פחות מרוב בעלי הדירות, יחולו הוראות התקנות.

דני רוזן: בסעיף זה, הוראה מיוחדת – הוראה בתקנון האוסרת הנחת רשת בבית המשותף.

דני רוזן: (2) שלושים יום לפחות בטרם יפנה המבקש אל בעל רשיון בבקשה להניח רשת, יודיע המבקש לנציגות הבית המשותף על כוונתו לעשות כן (להלן – הודעת המבקש).

דני רוזן: (א) לקבוע תנאים באשר לאופן הנחת הרשת לרבות תנאים שעניינם נוחות, חזות הבית או בטיחות ובלבד שאין בתנאים שתקבע כדי למנוע את עצם הנחת הרשת במועד ועלות סבירים.

דני רוזן: (4) בנוסף לנציגות הבית המשותף יחליט המפקח בתוך שלושים הימים ממועד הודעת המבקש, גם המבקש וכל בעל דירה, בעניינים האמורים בפסקה 3(ב).

דני רוזן: (א) נציגות הבית המשותף לא קבעה תנאים להנחת הרשת כאמור בפסקה (3)(א) או שקבעה תנאים כאמור והמבקש ובעל הרשיון הסכימו לתנאים האמורים.

דני רוזן: (6) (א) המפקח רשאי מטעמים מיוחדים שיירשמו להאריך את התקופה האמורה בפסקאות (3) ו-(4) להגשת הבקשה ובלבד שבעל הרשיון טרם החל בביצוע הנחת הרשת.

דני רוזן: (ב) הוראות סימן ד' לפרק ו' לחוק המקרקעין יחולו על הדיון בפני המפקח לפי סעיף זה.

דני רוזן: (ג) אין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בסמכויותיו של המפקח לפי כל דין לדון בסכסוך בין בעלי דירות לרבות אגב הנחת הרשת.

דני רוזן: (ג) הסכמה כאמור בסעיף קטן (א) או (ב) או בקשה להנחת רשת שהתקיימו לגביה הוראות סעיף קטן ב(1) מהוות הרשאה לבעל רשיון ולאדם שהורשה לכך להיכנס למקרקעין לשם התקנה ובנייה של הרשת, אחזקתה, תיקונה, שינויה והחלפתה ולעשיית כל פעולה נלווית הדרושה לשם כך.

דני רוזן: לעניין זה רשת כבלים שהונחה בהתאם להוראות סימן ח' בפרק ב(1) או רשת שהונחה בהתאם להוראות פרק ו' בנוסחו ערב תחילתו של תיקון מספר 24, יראוה כרשת שיש לגביה הרשאה לפי סעיף זה.

דני רוזן: בעל הרשיון יתאם את כניסתו למקרקעין פרטים עם בעל המקרקעין או המחזיק בהם ולעניין רכוש משותף עם המורשה של בעלי הדירות כאמור בסעיף 21ג(א), ואולם בבקשה להנחת רשת שהתקיימו לגביה הוראות סעיף קטן ב(1) יתאם בעל הרשיון את תנאי כניסתו עם המבקש אלא אם כן הורה המפקח אחרת בהתאם להוראות סעיף זה.

דני רוזן: (ד) הסכמת בעלי הדירות כאמור בסעיף קטן (ב) או בקשה להנחת רשת שהתקיימו לגביה הוראות סעיף קטן ב(1) תחייב כל בעל דירה בין שהיה בעל דירה בשעת מתן ההסכמה או הבקשה ובין שהיה בעל דירה לאחר מכן.

דני רוזן: (ה) אין באמור בסעיף זה כדי להטיל על בעל דירה שאינו מעונין להיות מנוי חובה לחבר את חצריו לרשת או להשתתף בהוצאות הכרוכות בהנחת הרשת ברכוש המשותף שבבית ובאחזקתם.

דני רוזן: (ו) הוחזרה החזקה מדי חוכר או דייר לבעל המקרקעין, יהיה בעל המקרקעין רשאי לגבות מבעל הרשיון הסרת הרשת מהם והחזרתם ככל האפשר למצב שהיו בו אלמלא נעשה שימוש בהסכמה כאמור וכל ההוצאות להסרת הרשת יחולו על בעל הרשיון.

דני רוזן: (ז) על אף הוראות סעיף זה בעל רשיון רשאי להשתמש בסמכות המוקנית לו בסעיף זה רק אם העניק לו השר בהתאם להוראות סעיף 4(ו) את הסמכות.

דני רוזן: השר רשאי להעניק את הסמכויות הנוגעות במקרקעין, כולן או חלקן, לבעל רשיון לפי הצורך.

דני רוזן: למשל לבעל רשיון סלולרי לא ניתן אותן סמכויות כמו לבעל רשיון שצריך להניח חוטים לבתים של המנויים.

עליזה קן: הערה נוספת.

עליזה קן: בעקבות השינוי במספר הסעיפים, צריך כמובן לתקן את סעיף 72 לחוק המקרקעין, שזה תיקון עקיף.

דני רוזן: סעיף 57, הוספת כותרת סימן א' לפרק ו' - בפרק ו' לחוק העיקרי, אחרי הכותרת "פרק ו': סמכויות הקשורות למקרקעין" תבוא הכותרת "סימן א': פרשנות.

דני רוזן: את סעיף 17א כבר קראנו.

דני רוזן: סעיף 58, הוספת כותרת, סימן ב' לפרק ו' – לפני סעיף 18 לחוק העיקרי תבוא הכתרת: "סימן ב': פעולות בקרקע ציבורית".

דני רוזן: סעיף 59, החלפת סעיף 18, במקום סעיף 18 לחוק העיקרי יבוא סעיף 18 חדש ואני מקריא אותו מהנוסח הכחול.

דני רוזן: סעיף 18 - הנחת רשת בקרקע ציבורית.

דני רוזן: (א) בעל רשיון שיוענקו לו סמכויות על-פי סעיף 4ו (להלן בפרק זה – בעל רשיון) לעניין קרקע ציבורית וכל אדם שהורשה לכך, רשאי לצורך הקמת רשת, בדיקתה, אחזקתה, תיקונה, שינויה והחלפתה ולצורך מתן שירותי בזק להיכנס לקרקע ציבורית ולבצע בה את העבודות המפורטות להלן ובלבד שלהנחת הרשת ניתן אישור כאמור בסעיף 21א.

דני רוזן: (1) לערוך מדידות ובדיקות הדרושות לתכנון הרשת וכן להתקינה, לבנותה ולקיימה.

דני רוזן: (2) לחפור, להסיר אבן, אדמה ועץ, ולבצע פעולות נלוות אחרות הדרושות להפעלת הסמכויות כאמור ברישא של סעיף זה.

דני רוזן: (3) להסיר או לגזום מסביב לכל מיתקן בזק קיים או מתוכנן כל צמח המפריע לבנייתו, לקיומו או לפעולתו התקינה של המתקן.

דני רוזן: (4) לבצע בדיקה, תיקון או הסרה של מיתקן בזק הנמצא במקרקעין, וכן לבצע בו שינוי שאין בו משום פגיעה בהיקף השימוש באותם מקרקעין.

דני רוזן: (5) לפתוח כל דרך לשם ביצוע עבודות המנויות בסעיף זה ובלבד שמיד עם השלמת העבודה יחזיר בעל הרשיון את הדרך למצבה הקודם.

דני רוזן: ב.

דני רוזן: כניסה למיתקן ביטחוני על-פי סעיף זה טעונה אישור מראש של הגוף המוסמך ל כך על-פי דין לגבי אותו מיתקן.

ראובן ריבלין: לפני מספר דקות דובר כאן על האם אפשר יהיה להעביר או אי-אפשר להעביר, אמר מישהו שתמיד דרך הטלפון יהיה אפשר להעביר ואז אמרת שזה נותן יתרון אדיר לבזק.

אברהם פורז: אני רוצה לומר לכם את עמדתי ואני מקווה שזו תהיה גם עמדת הוועדה.

אברהם פורז: כל מי שיקבל רשיון לא יוכל להיכנס למקרקעין פרטיים אלא בהסכמת בעל הנכס, אבל אם בעל הנכס לא יסכים, יהיה רשאי האיש להביא את זה להכרעה שיפוטית.

אברהם פורז: למשל, במקרה מסוים מגרש אחד פרטי יכול לייקר את ההוצאה במיליוני דולרים.

אברהם פורז: נניח שהוא תקוע באמצע וצריכים לעשות פעולות שונות כדי לעקוף אותו.

אברהם פורז: גם זכות הקניין היא איננה זכות מוחלטת והיא איננה זכות להתאכזרות ולהתעמרות.

אברהם פורז: אם המדובר בהתנגדות הגיונית, או אפילו כנגד תשלום, אבל אני חושב שזה לא הפתרון מאחר שאלה מערכות ציבוריות.

דני רוזן: סעיף 60, תיקון סעיף 19(א).

אברהם פורז: רשת הכבלים הונחה בשיטה הזאת ואם היינו מכבידים עליה, אולי היא לא הייתה עד היום.

תבוא הכותרת: סעיף 62, הוספת כותרת סימן ד' לפרק ו'.

תבוא הכותרת: סעיף 63, תיקון סעיף 22.

תבוא הכותרת: כותרת הסעיף תהיה תשלום פיצויים ותיקון נזק.

תבוא הכותרת: (ב) נגרם נזק כתוצאה משימוש בסמכות או בהרשאה כאמור בסעיף קטן (א), ישלם בעל הרשיון פיצויים לניזוק.

תבוא הכותרת: (ג) החליט בעל הרשיון לדחות דרישה לפיצויים לפי סעיף קטן (ב), ימסור לתובע הודעה מנומקת בכתב על כך תוך ששים יום מיום קבלת הרשיון.

אברהם פורז: החוק של אלי בן-מנחם לא עבר קריאה ראשונה ולעומת זאת אנחנו דנים כאן בשני חוקים, גם הצעה פרטית וגם הצעה ממשלתית שעברו קריאה ראשונה.

אברהם פורז: אנחנו לא יכולים אלא לשלב את זה במסגרת פנימה בטענה שלא תיטען טענת נושא חדש.

אברהם פורז: בעיקרון אני בעד זה ואכן העברתי את זה בקריאה ראשונה.

אברהם פורז: אם עמדת הממשלה תהיה בעד, וכפי שאני שומע מהשר ומהמנכ"ל היא בעד, גם אם זה נושא חדש, נשתדל בבוא העת לשלב את זה בהצעה.

דני רוזן: בסעיף 24 לחוק העיקרי, המלים "התשכ"ט1969- - יימחקו".

עליזה קן: מדוע הניזוק צריך להוכיח שהנזק נגרם כתוצאה משימוש בסמכות?

25 שקובע: לדעתי ההוראה של סעיף 6לג היא יותר ברורה ויותר מאוזנת.

דני רוזן: אומר מר גביש שהוא רוצה שהסמכויות הקשורות למקרקעין בפרק ו' יחולו על כל בעל רשיון כללי, בין אם הוא בעל רשיון כללי למתן שירותי בזק ובין אם הוא בעל רשיון כללי לשידור, ואני מסכים אתו.

דני רוזן: הדבר השני שלכאורה השתמע מדברי מר גביש אבל כנראה שזה לא כך הוא שפרק ט', החסינויות, לא ישונה ויישאר בדיוק כפי שכתוב.

דוידה לחמן-מסר: נניח שמחר תחליטו לתת רשיון מיוחד לנושא מסוים, בעל רשיון מיוחד זכאי לקבל חסינויות?

ראובן ריבלין: לגופו של עניין, בנושא זה, אין לי בעיה.

אברהם פורז: אני מודיע על הפסקה בת רבע שעה.

דני רוזן: סעיף 35, תיקון כותרת סימן ט' לפרק ב1.

דני רוזן: בסעיף 6כ2 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) – (א) הגדרות "בעל עניין", "החזקה" ו"שליטה" – יימחקו.

דני רוזן: (ב) פסקה (2) – בטלה.

דני רוזן: (2) בסעיף קטן (ג)(5)(ג), אחרי "בעל זיכיון", יבוא "בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה".

דני רוזן: (3) בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "בעל רשיון כללי לשידור" ובמקום "הזיכיון" יבוא "הרשיון".

דני רוזן: בסעיף 6כא לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "בעל זיכיון" יבוא "בעל רשיון כללי לשידור".

דני רוזן: סעיף 30, תיקון סעיף 6כב.

דני רוזן: סעיף 31, תיקון סעיף 6כד.

אברהם פורז: אני לא פותח את הנושא לדיון.

אברהם פורז: אם המועצה לכבלים באישור הממשלה תרצה להביא לוועדה דבר כזה, תביאו בהתאם לחוק הקיים אבל לא נשנה את החוק.

דרור שטרום: אם אפשר להשלים הערה טכנית שהיא לא הערה מהותית לגופו של הוויכוח על שאלת הפרסום בטלוויזיה, כן או לא.

דרור שטרום: בסעיף 6כד, סעיף קטן (ב) נאמר בראשיתו "בתוך חמש שנים מיום תחילתו של פרק זה".

דרור שטרום: אנחנו היום משנים את המונחים שקיימים בסעיף הזה ואומרים "בעל רשיון" במקום "בעל זיכיון".

דרור שטרום: לדעתי בסעיף הזה יש כמה מלים שהן מיותרות.

דרור שטרום: כדי למנוע ספק, אני מציע למחוק את המלים שנאמרו בראשית הסעיף.

הרישא יבוא: סעיף 35, 36 ו37- למיטב זיכרוני קראנו בדיון הקודם.

הרישא יבוא: סיימנו את סעיף 35 ואת סעיף 36לד(1) והיינו באמצע סעיף 36לד(2).

דני רוזן: בסעיף 6לד1 לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "לשידורים", יבוא "למשדר ערוץ".

דני רוזן: (2) בערוץ ייעודי הממומן באמצעות שידורי פרסומת תקבע המועצה במכרז ובכללים תנאים והגבלות בגלל שידורי הערוץ לפי סעיף זה שיבטיחו כי בשידורי הערוץ יינתן מענה הולם לייעוד המיוחד שנקבע או למאפיינים המיוחדים לערוץ זה ובכלל זה רשאית המועצה לקבוע שיעור מן השידורים שיהיה להפקות מקומיות.

אברהם פורז: התיקון בוטל וחזרנו לדין הקיים.

דני רוזן: (3) בסעיף קטן (ו), זה תיקון טכני, "במקום "בעל זיכיון", יבוא "בעל רשיון שידור".

קטן יבוא: "(יא) השר רשאי מטעמים מיוחדים שבטובת הציבור להתיר למשדר ערוץ לשדר את הערוץ הייעודי במתכונת של שידורי טלוויזיה באמצעות לווין כהגדרתם בסעיף 6מד(א)".

אברהם פורז: הדבר השני הוא שלמרות שיש ריבוי משפטנים אנחנו לא צריכים לספק להם עבודה על-ידי הגשת עתירות ומצבים משפטיים מעורפלים.

אברהם פורז: אני לא צריך שיהיו חמש עתירות נגד שר התקשורת כי מהו הטעם המיוחד ולמה הוא החליט שיש טעם מיוחד או אין טעם מיוחד ולמה תיתן או לא תיתן לו.

אברהם פורז: אני רוצה לפטור אותך מהצרה הזאת.

אברהם פורז: אנחנו צריכים להחליט מה אנחנו צריכים לעשות.

אברהם פורז: אם אתם רוצים לומר שרק ערבים יכולים בערבית, נכתוב שמדובר בערוצים בשפות זרות שניתנים לקליטה.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שעמדת משרד התקשורת, לפחות לפי המנכ"ל, הייתה נגד ערבוב מין בשאינו מינו, אבל נפל הפור וזה כבר קבוע בחוק.

דוידה לחמן-מסר: אם אתה אומר, וזה גם חלק מהחדירה שלהם אל ציבור הלקוחות, שיש לנו ערוצי סרטים אבל יש לנו ערוצים ייעודיים גם לכם.

דוידה לחמן-מסר: אם אתה הופך את הערוץ הייעודי הזה, למרות צורכי האוכלוסייה לערוץ פתוח, אתה בעצם מסבסד ערוץ כללי על-חשבון התשתיות של בעלי הפרסומות.

דוידה לחמן-מסר: אני אומרת את הדברים גם כלפי הלווין וגם כלפי הכבלים.

דוידה לחמן-מסר: נקודת המוצא הייתה שהערוצים הייעודיים יעברו בכבלים ובלווין ולכן אם אתה רוצה להסדיר ערוץ עם פרסומת, חוק הרשות השנייה והערוץ השלישי מספיקים.

דוידה לחמן-מסר: הרעיון בסעיף הזה היה לעתיד.

דוידה לחמן-מסר: אם באמת יתפתחו עוד ערוצים, בהחלט יכול להיות שיש לאפשר את זה.

דוידה לחמן-מסר: הטיעון של הערוץ הערבי, אם יורשה לי, למרות שזה חשוב למדינות ערב, אני חושבת שדווקא חשוב שהאוכלוסייה כאן תקבל את כל חבילת הערוץ הבסיסי פלוס ערוץ החדשות.

דוידה לחמן-מסר: הכפרים הערביים לא מחוברים ואם אתה תיתן להם ערוץ בשפה שלהם, לא יהיה להם תמריץ להיות מחוברים.

דוידה לחמן-מסר: אם התקשורת והפס הרחב הם בשורת הקידמה, יש לנו בעצם תמריץ לאפשר להם לקבל את כל חבילת השירותים כדי שגם הם יתפתחו.

דוידה לחמן-מסר: לכן יש פה מוצר מקדם ויש פה מוצר נלווה וזה מוצר מקדם.

יוסי עבדי: אני מציע לא לתת שתי פרשנויות בדיוק נועדה הששית שבמקור הייתה ארבעים אחוז.

יוסי עבדי: צריך לזכור שהתשתית והרשיונות ניתנו בזמנו לחברות הכבלים בחינם והעמדת חלק מהתשתית הזו לרשות המדינה היא חלק מהתנאים הכוללים של המכרז לשימושיה של המדינה על-פי החלטתה.

יוסי עבדי: אין לזה שום קשר למתן האפשרות לקליטה ישירה.

אברהם פורז: אם הערוץ הערבי נכשל ואין לכם מועמדים, עם כל הכבוד תיזמו תיקון בחוק ותעבירו אותו לרשות השנייה ותעשו אותו ערוץ עם פרסומת שישודר באמצעות הרשות השנייה, אבל אל תשימו אותו כאן.

ראובן ריבלין: קודם כל צריך היה לומר שמדובר פה בערוצים ייעודיים שמשודרים במסגרת הכבלים והלווין ורק במסגרת הכבלים והלווין, כך שמי שרוצה לראות אותם צריך לשלם לכבלים וללווין.

ראובן ריבלין: זה הכלל והוא ברור.

ראובן ריבלין: נוצרה פה איזושהי דרך שהיא אנומליה לגבי הנושא של הכבלים שבו הצרכן צריך לשלם כסף לכבלים והנה פה הם נותנים פרסומות.

ראובן ריבלין: הרעיון המרכזי כפי שראיתי אותו היה שבאמת יהיו ערוצים ייעודיים שאי-אפשר להפיק אותם אלא אם כן ניתן בהם פרסומת על-מנת שאפשר יהיה לשדר אותם בכבלים ורק בכבלים.

ראובן ריבלין: היה רעיון מצד המנסח שדוידה לחמן-מסר הציגה אותו , שאם יש איזשהו אינטרס לרגע או כללי של מדינת ישראל שאותו דבר שנמצא רק בכבלים בדרך כלל יהיה גם באוויר, זאת כדי לקדם איזשהו עניין ששייך לכולם.

ראובן ריבלין: דורית ענבר באה ואומרת שהרעיון הוא בכך שאי-אפשר יהיה למכור פרסומות לאותו דבר אלא אם כן יהיה לו קהל יעד הרבה יותר גדול ולכן צריך להעלות אותו באוויר, כמו שיש דוברי ערבית, יש גם שומעי מוסיקה, ושומעי מוסיקה קלאסית הם בערך בארץ הזאת ארבעה אחוז, והאחוז הזה כולל אלה שנמצאים ורוצים להימצא ליד מישהו שאוהב לשמוע ומספרים שהם אוהבים לשמוע.

ראובן ריבלין: אם הדבר הוא כזה, אין לי כל ספק שהטיעון של דורית ענבר עם כל הכבוד יבוא ויתנגש בטיעון שלך האומר שיש פה אפליה וחוסר שוויון מוחלט, כי אני כדי להעביר את ערוץ המוסיקה צריך הרבה יותר שומעי מוסיקה ולכן אני רוצה פרסומות ושגם הערוץ הזה יעלה באוויר.

ראובן ריבלין: אני מדבר על אינטרס של מדינת ישראל ולא של אזרח מאזרחי מדינת ישראל, וכך היה בהתחלה.

ראובן ריבלין: אם הרעיון כמו שהוא, אנחנו נחזור, נקיים דיון ונבוא אליכם.

ראובן ריבלין: יכול להיות שנרד מהכל כי בעניין הזה של אינטרס מדינת ישראל אני בטוח שהכל יהיה חוקתי כי זה במטרה והכל במידה.

אברהם פורז: לדעתי או שאתם מורידים את הסעיף הזה או שאתם מעבירים את כל הסיפור של הערוצים האלה שאתם רוצים שיהיו פתוחים באוויר לרשות השנייה לפי איזשהו הסדר שיהיה ברשות השנייה.

אברהם פורז: מבחינתי אתה יכול לעשות זאת באמצעות אנטנות ולאו דווקא דרך לווין.

אברהם פורז: כרגע הסעיף לא מאושר.

דני רוזן: סעיף 6לה לחוק העיקרי – בטל.

דני רוזן: כל סעיף 6לה עסק בחיבור בין אזורים של בעלי זיכיון, כי החוק המקורי דיבר על שלושים ומשהו זיכיונות וסעיף 6לה הסדיר את החיבור בין אזור זיכיון אחד לאזור זיכיון שני.

דני רוזן: היום פשוט אין בסעיף צורך כי קשרי הגומלין מוסדרים בסעיף 5.

דני רוזן: סעיף 39, תיקון סעיף 6לו.

דני רוזן: בסעיף 6לו לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), במקום "בעל זיכיון" יבוא "בעל רשיון שידור", ובמקום "דמי זיכיון" יבוא "דמי רשיון".

דני רוזן: (2) בסעיף קטן (ב), במקום "דמי הזיכיון, יבוא "דמי הרשיון".

דני רוזן: סעיף 40, תיקון סעיף 6לז.

דני רוזן: בסעיף 6לז לחוק העיקרי –

קטן יבוא: "(ג) המונע, מפריע או מעכב ביצוע שידורים בכל דרך שהיא במזיד ושלא כדין, דינו – מאסר חמש שנים".

דני רוזן: (2) בסעיף קטן (ד) – (א) במקום "לבעל זיכיון" יבוא "לבעל רשיון שידור".

דני רוזן: (ב) במקום "בהקמתה, בהפעלתה, בקיומה, בבדיקתה או בתיקונה של תחנת שידור", יבוא: "בהקמתו, בהפעלתו, בקיומו, בבדיקתו או בתיקונו של מוקד.

דני רוזן: (3) בסעיף קטן (ה), אחרי "בסעיף 6ז(א)" יבוא "או (ב)", ובמקום "זיכיון" יבוא "רשיון מתאים לכך".

דני רוזן: (4) בסעיפים קטנים (ז), (ח) ו-(יא), בכל מקום, במקום "תחנת" יבוא "מוקד", ובמקום "זיכיון" יבוא "רשיון".

דני רוזן: סעיף 6לט לחוק העיקרי – בטל.

דני רוזן: עכשיו רשת הכבלים היא במתכונת של רשת בזק ציבורית ולכן לא צריך את הסעיף המיוחד לצורך זה.

דני רוזן: אם אתה מרשה שבפיזיקה בעלי הכבלים ימשיכו להחזיק במוקד שידור, זה מקובל עליך, אתה רק מחליף את השם שלו, אתה לא משנה במהות כלום.

דני רוזן: לכן אם העיקרון שלך שאתה לא פוגע בזכויות קניין ובעלי הכבלים יוכלו לקבל רשיון שידור ולהחזיק במוקד שידור, אז אתה צריך להסדיר את כל הבעיות החשובות מאוד שדיברנו עליהם בהרחבה בכמה דיונים קודמים – פלורליזם, דמוקרטיה וכל הדברים האלו – באמצעים שהם לאו דווקא בעלויות צולבות.

דני רוזן: בדיון הקודם מניתי רשימה ארוכה של דברים שמאפשרים להסדיר את זה ולדעתי להבטיח פלורליזם ודמוקרטיה ולא פוגעים בזכויות הקניין.

דני רוזן: קודם כל, כל אחד יכול לעשות מוקד ולדחוף אותו וכולי.

דני רוזן: הפרדנו את כל מה שקשור לחדשות והוא בנפרד עם בקרות וכללים כי חדשות זה הדבר שהכי הרבה משפיע.

דני רוזן: הגבלנו כמות ערוצים שבעל מוקד יוכל להשפיע עליהם ויש לראות אם צריך להחריף בכללים.

דני רוזן: לגבי בעלות צולבת.

דני רוזן: חייבים להפריד בין בעלות צולבת בערוצים עם התוכן עצמו ובעלות צולבת בברזלים, קרי מצד אחד במוקד והמוקד הוא מאוד מאוד חשוב כאריזה אבל בסופו של דבר הוא תשתית, ובתשתית הבזק עצמה.

דני רוזן: ההתחכמות הזו שאתה מעביר משהו מאוד חשוב לשידורים למקום אחר, זה לא פותר את הבעיה.

דני רוזן: אם באמת צריך כללי בעלות צולבת, אתה חייב להחיל אותם ואם לא, אל תחיל אותם, אבל אתה לא יכול להתחמק מהבעיה.

דני רוזן: לכן אני מציע שהחוק יישאר במתכונתו הנוכחית ולבדוק טוב את כללי הבעלויות הצולבות.

דני רוזן: בהצעת החוק הממשלתית זה נשאר לשיקול דעתו של השר.

דני רוזן: אתה רוצה שזה יהיה בחוק ראשי כך שאם אתה עושה את זה בחוק ראשי כל מה שאתה צריך לעשות זה כללי בעלויות צולבות שונים לערוצים ושונים למוקד שידור וכך תפתור את הבעיה.

אברהם פורז: מר רוזן, אני רוצה לבקש ממך שתנסחו שתי חלופות: האחת, שמוקד השידור בידי חברה שלישית, שאנחנו נקבע את כללי אחזקתה.

אברהם פורז: השנייה, שמוקד השידור הוא בידי חברת התשתית.

דני רוזן: בסעיף 6מ לחוק העיקרי, במקום "בעלי זיכיונות", יבוא "בעלי רשיונות שידור".

דני רוזן: סעיף 43, ביטול סעיף 6מא.

דני רוזן: סעיף 6מא לחוק העיקרי – בטל.

דני רוזן: הסעיף עובר מקום.

דני רוזן: סעיף 44, ביטול סעיף 6מב.

דני רוזן: סעיף 6מב לחוק העיקרי – בטל.

דני רוזן: הוא עובר מקום ומתרחב.

דני רוזן: בסעיף 6מג לחוק העיקרי, במקום "בעל רשיון לשידור לווין, יבוא "בעל רשיון לשידורי לווין".

דני רוזן: בסעיף 6מד לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ה), במקום "פקודת הטלגרף האלחוטי (נוסח חדש) התשל"ב1972-", יבוא "הפקודה".

גדעון אביטל: אם יש מחויבות על בעל זיכיון, הדבר ברור.

גדעון אביטל: הכנסת תקבע והמועצה תקבע כללים בהתאם לכך.

גדעון אביטל: הכנסת יכולה להסמיך את המועצה לקבוע כללים לגבי הפקות מקומיות אצל בעלי רשיונות מיוחדים לשידורים וגם זה בסדר.

גדעון אביטל: אבל אי-אפשר לעניות דעתנו להטיל על חברות הכבלים או על חברת הלווין לעשות הפקות מקור בשלושים מיליון דולר, אבל בנוסף להטיל על מפיק ערוץ שחברת הכבלים קונה ממנו עוד מחויבות לעוד הפקות מקור וכתוצאה מכך המחיר לצרכן מתייקר, זה מיותר, זה לא נכון וזה לא ראוי.

גדעון אביטל: צריך לחלק את זה לקטגוריה אחת שהם בעלי הרשיונות הכלליים.

מיכאל איתן: אני חייב לשכנע אותך בדבר אחד.

מיכאל איתן: אני מבקש שהוועדה תקיים על העניין הזה דיון כי לא מעניין אותי כרגע מה תחליט הממשלה.

מיכאל איתן: אותי מעניין קודם כל אברהם פורז ואני רוצה לשכנע אותך.

מיכאל איתן: אני מבקש שתקצה לזה זמן.

דני רוזן: בסעיף 6מט1(ב) לחוק העיקרי, במקום "שידורי ארצי", יבוא "שידורים ארציים", ובמקום "ברשתות הכבלים של בעלי הזיכיון לשידורי כבלים", יבוא "במוקד שידורי של בעל רשיון כללי לשידור".

דני רוזן: סעיף 6נא לחוק העיקרי – בטל.

דני רוזן: בסעיף 6נב לחוק העיקרי, במקום "בעל זיכיון לשידורי כבלים", יבוא "בעל רשיון שידור".

דני רוזן: סעיף 50, תיקון סעיף 6נז.

מוריאל מטלון: אנחנו בלווין לא ביקשנו דבר.

מוריאל מטלון: לפני כשנה ומשהו קיבלנו רשיון ואנחנו נמצאים בשלב של השקעות אדירות להבדיל מהכבלים שהיום מבקשים דבר חדש ויש להם אופציה שרק לפני דקה חזרנו ושמענו אותה, להישאר במשטר החוק הקיים ואז אין שום שינוי לגביהם.

מוריאל מטלון: בתקנות שלנו נאמר שכל עוד יש לנו עד חמישים אלף מנויים – תודה לאל עברנו את זה – יש לנו שני אחוז מזמן השידור הבסיסי.

מוריאל מטלון: עד שנגיע למאתיים אלף מנויים – חמישה אחוז.

מוריאל מטלון: 350 אלף מנויים – שבעה אחוז.

מוריאל מטלון: חצי מיליון מנויים – עשרה אחוז.

מוריאל מטלון: אלה התקנות והן נוהלו עם מר עבדי במסגרת משא ומתן ספציפי ופרטני כשהתווכחנו על כל מספר.

מוריאל מטלון: על-סמך זה קיבלנו את הרשיון.

מוריאל מטלון: על הסעיף הזה היה ויכוח ואדוני השאיר אותו להצבעה אם זה יהיה שמונה לעשרה אחוזים או עשרה אחוזים אבל זאת מגבלה שלא קיימת לגבינו.

מוריאל מטלון: לגבינו תפרו סעיף אחר שקראתי אותו.

משה גביש: כשנכנס עכשיו הלווין הוא קיבל הנחות בתחרות שלא היו לשום גוף אחר.

משה גביש: כאשר נכנסנו לשוק השיחות הבינלאומיות שני מתחרים אחרים, לא יצא החוק שאמר שפלאפון לא יכולים לתת שירותים מסוג מסוים.

משה גביש: כאשר נכנסו מובילי שיחות בינלאומיים, לא היה דבר כזה.

משה גביש: הלווין קיבל כל מיני הנחות בכניסה לשוק.

משה גביש: בחוק הזה יש, אני לא יודע אם מאות אבל בוודאי עשרות, פגיעות בחברות הכבלים ובמה שהן עושות ובהשקעות שכבר הושקעו.

משה גביש: בחלק מהדברים האלה אנחנו מסכימים, עם חלק אנחנו מתווכחים והכל לגיטימי.

משה גביש: מה שעכשיו אומרים אנשי הלווין זה שגם מהיום והלאה יהיו בעצם שני כללים ולא חשוב הסעיף הספציפי.

משה גביש: על חברות שנותנות אותו שירות, מעבר לכל מה שכבר ניתן קודם, יחולו בעצם שתי מערכות כללים.

משה גביש: על הכבלים תחול מערכת כללים אחרת ועל הלווין תחול מערכת אחרת.

משה גביש: אני אומר שהתזה שאתה הצגת נראית לי כדבר שהוא חסר הגיון.

משה גביש: מה לך יותר מזה שגם על דעתך החוק פגע בזכויות קנייניות של בעלי זיכיון?

משה גביש: בא הבג"ץ וגם הוא אמר.

משה גביש: בחוק יש סעיף שאומר שמגיע פיצוי, אבל שללו לנו זכות שהייתה בזיכיון.

משה גביש: אנחנו מבקשים שאותם כללים יחולו על שני גופים שנותנים את אותו שירות.

אברהם פורז: בעיני מי שקיבל על סמך תנאים מסוימים רשיון, גם אם הוא לא שוויוני עם מישהו אחר ואין שוויון מוחלט, אני לא מרע לו את התנאים תוך כדי כללי המשחק.

אברהם פורז: הסעיפים ינוסחו באופן כזה.

אברהם פורז: לכם היו 12 שנים לכאורה שמנות שעכשיו נגמרו לכם ואתם באים לשבע שנים רזות אולי.

אברהם פורז: אנחנו יודעים מה מצבו של הלווין.

דוידה לחמן-מסר: סעיף 6כ שדנו עליו בפעם הקודמת עסק בשאלה כמה מתוך סך כל הערוצים שישודרו באמצעות החברה שיהיה לה רשיון כללי לשידורים יכול שיהיו בבעלותה.

דוידה לחמן-מסר: לגבי הלווין אין כללים כאלה.

אברהם פורז: אני שואל אותך הגברת לחמן-מסר כמשפטנית, מה מונע משפטית מהגברת ענבר כמועצה לכבלים - כשהיא חושבת שמה שאת אומרת זה נכון – להזמין אותם, לעשות להם שימוע ולהטיל עליהם את הגזרה הזאת.

דוידה לחמן-מסר: חברות הכבלים משדרות ביחד ואף אחד לא משדר מאזורו.

דוידה לחמן-מסר: מכוח הסעיף הזה רשאית המועצה לקבוע כמה מכסת ערוצים תהיה בפריסה ארצית וזו המשמעות של ערוצים משותפים.

דני רוזן: אנחנו עומדים לעשות כאן כמה שינויים.

דני רוזן: קודם כל, אנחנו מגדילים את סמכויות המועצה כאשר את כל נושא התוכן רוצים לרכז במועצה.

דני רוזן: אני לא חושב שיש מישהו שמתנגד ואני לא חושב שזה פוגע בבעל הרשיון.

דני רוזן: לכן אני מציע את הדבר המעשי הבא.

דני רוזן: ההערה לזכויות המעבר היא נכונה.

דני רוזן: אני מציע קודם כל לקבל את ההערה של דורית ענבר לגבי סעיף 6כ1 כי אני חושב שהיא במקומה.

דני רוזן: כמו כן אני מציע להוסיף כאן הוראת מעבר ספציפית כאשר נעשה סריקה ונוודא שלא פוגעים בזכויות באיזה פרט זה או אחר ונוציא הוראת מעבר מתאימה.

ראובן ריבלין: לכן אני מבקש לעשות זאת על-מנת שנוכל להתקדם.

ראובן ריבלין: אני חושב שדנו בחוק הזה מספיק ונדמה לי שאנחנו יודעים שכולם רוצים רק בטובתה של מדינת ישראל ואין פה אף ישראל שפועל לצד זה או אחר וכולם רק מדברים על הדברים שבאמת נוגעים לצרכן ולציבור.

ראובן ריבלין: תפקידנו להביא לידי גמר של החוק הזה, אבל כל אחד מושך כמובן, ובצדק, לצד שהוא רואה בו את האינטרס שלו ואנחנו צריכים להיות כאן אותם אלה שיבואו ויעשו צדק וסדר בין האינטרסים השונים כאשר פעמים הם עולים בקנה אחד, פעמים הם יכולים לחיות תחת קורת גג אחת ולפעמים צריך להכריע ביניהם.

ראובן ריבלין: אם נגיע למצב בו יש איזשהו הבדל גישה בין הכנסת על-ידי נציגה אברהם פורז לבין משרד התקשורת למשל ו/או משרד המשפטים שתמיד נמצא בצד אחד, נעשה שתי גרסאות.

אברהם פורז: לגבי העניין של התרת פרסומת בכבלים ובלווין.

אברהם פורז: אני לא יודע מאין באה השמועה שיש בכוונתנו להתיר פרסומות בכבלים ובלווין.

אברהם פורז: קיבלתי מכתב מאיגוד המפרסמים שרוצה פרסומת בכבלים ובאיזשהו מקום היה פרסום שגם הממונה על ההגבלים רוצה זאת, ואני מבין שמר שם-טוב נזעק ונרעש על-מנת שלא יצא שלא שקלנו את העניין, למרות שבהצעה הממשלתית אין דבר וחצי דבר בעניין הזה וכך גם בהצעה הפרטית של מספר חברי כנסת.

אברהם פורז: המצב נוכחי מאפשר התרת פרסומת בכבלים אם המועצה לכבלים, באישור הממשלה ובאישור ועדת הכלכלה, החליטה על כך וזה קיים מהיום הראשון שהחוק הזה נחקק.

יאיר פלדמן: מעבר לכך.

יאיר פלדמן: יש הצדקה מוחלטת לאפשר לעוד מפרסמים להיכנס לתחום הפרסום בטלוויזיה, דבר שנמנע מהם בגלל התעריפים.

יאיר פלדמן: היום התעריפים הם גבוהים, תעריפי הכניסה, המדיה איננה ממוקדת ואיננה מפולחת.

יאיר פלדמן: כל השיווק המודרני עומד על כך שאני מייעד את מוצריי ואת התשדירים לקהל מסוים.

יאיר פלדמן: אם אני צריך לפרסם מוצר פלוני, משקה, ובעצם מפזר את הפרסום בתשדיר של כל מי שהוא לא יהיה, ברור שעלות הבזבוז היא ענקית כי חלק גדול מהצופים שלו אינם רלוונטיים לא למשקה ולא לתחבושות ההגייניות או למה שזה לא יהיה.

יאיר פלדמן: לכן הפרסום הממוקד, אם זו עיתונות מקומית מאפשרת פרסום ממוקד, אם זה ערוצים שהם לחובבי ספורט או לחובבי תרבות או מה שזה לא יהיה, זה ממוקד אליהם.

יאיר פלדמן: הטיעונים שכאילו בגלל המצב הזה הטלוויזיה תהיה יותר זולה, לא במובן של המחיר, אין להם על מה לסמוך.

יאיר פלדמן: זו הצורה שמאפשרת לעוד ערוצים להתפתח וליצור עוד תכנים והתכנים האלה יהיו בערוצים ממוקדים, ואז אדם יבחר לפרסם בערוץ לחובבי תרבות, לחובבי ספורט או בתוכנית של דודו טופז.

דרור שטרום: הדבר הזה אני חושב שהוא לא טוב.

דרור שטרום: המחוקק נתן עליו בזמנו את דעתו בחוק הזה כשהוא כתב ב1986- שני דברים: האחד, שבעל זיכיון כפי שהיה אז מקובל לא ייטול פרסומת בשידוריו, והשני, שבתום חמש שנים מיום תחילתו של הפרק – דהיינו, כך חשב המחוקק בשנת 1991 – רשאי השר לאחר התייעצות להתיר את הדברים הללו.

דרור שטרום: זאת אומרת, המחשבה הייתה לתת הגנה - והמחשבה הזאת היא נכונה בכל תעשיית ינוקא – לתעשייה בתחילתה.

דרור שטרום: חמש השנים הללו חלפו לפני עשר שנים ואין שום סיבה במדינת ישראל בשנת 2001 לאפשר חסימה כזאת טוטאלית של תחרות בפרסומת.

דרור שטרום: אשר לטיעון שתחרות בפרסומת תביא לטלוויזיה גרועה, כפי שנאמר כאן בקדם הדיון לפני שעתיים וחצי.

דרור שטרום: אני רוצה להסב את תשומת לבכם לשני דברים כאשר האחד הוא שהפתרון של התרת הרסן, התרת התחרות בפרסום לא חייב להיות פתרון גורף.

דרור שטרום: אפשר גם לקבוע איזה שהם אבני דרך שלאורכם הדבר הזה נעשה ולא חייבים לפתוח את הכל.

דרור שטרום: הדבר הזה יוצר עיוות ואני חושב שהגיע הזמן לסיים אותו.

דרור שטרום: לא חייבים לסיים אותו בבת-אחת.

דרור שטרום: אל תשכחו שיש לנו פרסום שכפוף לכללים מסוימים.

דרור שטרום: כמו שהפרסום כפוף היום לכללים שהרשות השנייה עושה, ואני לא שמעתי מאף אחד אומר שהכללים האלה אינם עובדים או שהם לא תקינים – ואם צריך, מתקנים אותם – יכולה להיות רגולציה עם אותם כללים על הפרסום.

דרור שטרום: רגולציה יכולה לפתור את הבעיה הזאת.

דרור שטרום: חשוב לנו לזכור את ההקשר הספציפי של החוק הזה.

דרור שטרום: אנחנו מדברים כאן על בעלי רשיון כלליים אבל אנחנו מדברים גם על בעלי רשיונות מיוחדים.

דרור שטרום: דהיינו, אנשים שבאים עם ערוץ ורוצים להעביר אותו ברשת הכבלים.

דרור שטרום: את האנשים האלה אנחנו רוצים לעודד.

דרור שטרום: אם לא תהיה להם אפשרות לקבל מימון בין היתר מפרסום, לפחות לתת לאנשים האלה את האפשרות ליהנות ממימון כזה כי אחרת היא לא תהיה להם, יהיה לנו עוד פעם את בעלי הרשיונות הכלליים ותו לא.

שמואל שם-טוב: תבטלו את חוק הרשות השנייה, אל תדרשו מערוץ 2 שום דבר, אל תדרשו מערוץ 3 שום דבר אלא תנו לכולם לפרסם ואז זה יהיה בסדר ותהיה תחרות הוגנת.

שמואל שם-טוב: במצב שמדינת ישראל אומרת שהיא רוצה לדרוש כמות כזו של השקעה מכל זכיין שבאמת היא בלתי סבירה ואנחנו עומדים ודורשים את זה על קוצו של יוד, עכשיו אתם אומרים שאת הזכות היחידה שנתנו לכם – נתנו לכם את הזכות לפרסם – אנחנו לוקחים ומפזרים לכולם.

מרדכי שקלר: הנקודה היותר חשובה.

מרדכי שקלר: תקשורת זה לא רק מידע ולא צריך להכביר מלים בעניין הזה.

מרדכי שקלר: אנחנו רואים בתקשורת גם סוכן תרבות משמעותי.

מרדכי שקלר: צריך לזכור שחשוב לשמור על ההבחנה בין הנרו-קסטינג לברוד-קסטינג.

מרדכי שקלר: ברגע שנותנים לכולם פרסום, הרסתם את ההבחנה הזאת ואז אין משמעות לברוד-קסטינג.

מרדכי שקלר: חברה בלי ערוצים מרכזיים היא בעייתית ואתה בעצם הופך את כל הערוצים לערוצי נישה.

מרדכי שקלר: צריך להבין את ההשלכות התרבותית והחזותיות של העניין.

עוזי פלד: מה שאמר יושב-ראש הרשות השנייה לגבי ערוצים, אנחנו במדינת ישראל ולא באמריקה ולא באירופה ואנחנו מדינה עם ששה מיליון תושבים, מדינה עם אמצעים מאוד ברורים.

עוזי פלד: ישנה עוגת פרסום בכל מדינה, ועוגת הפרסום בגדול באירופה היא 0.86 מהתל"ג.

עוזי פלד: תתפלאו לשמוע כמה היא במדינת ישראל – 0.86 מהתל"ג שזה בדיוק אותו הדבר.

עוזי פלד: שליש מעוגת הפרסום בכל העולם המערבי בגדול הולכת לפרסום בטלוויזיה והשליש הזה בקירוב הולך כבר היום לפרסום בערוץ 2.

עוזי פלד: זה מאפשר לעשות 120 שעות דרמה לשנה כאשר ערוץ 1 עושה רק עשרים שעות דרמה.

עוזי פלד: הוא מחויב בזה ואנחנו מחויבים ב120- שעות.

עוזי פלד: זה עושה טלוויזיה הרבה יותר טובה למרות כל הביקורת שיש על ערוץ 2.

עוזי פלד: היום אנחנו באים וכבר יצא לדרך המכרז לערוץ מסחרי נוסף שיתפרנס רק מפרסומות.

עוזי פלד: הפרנסה הזאת, אותה עוגת פרסומת של 275 עד 300 מיליון דולר, תתחלק בין שני הערוצים בגדול, בין ערוץ 3 לבין ערוץ 2.

עוזי פלד: תאמינו לי שאי-אפשר יהיה לעשות את כל מה שעושים היום בערוץ 2 עם כל הביקורת משום שאפשר יהיה לעשות בפחות כסף אבל פחות.

עוזי פלד: זה לא יגדל.

עוזי פלד: ההקצאה לפרסומת לא תגדל.

עוזי פלד: העובדה שרק מפרסמים גדולים מפרסמים – שמעתי את זה כבר עשר פעמים ואני מודה שלפעמים אני עומד תמה מפני שאותם אנשים חוזרים על אותם טיעונים – בכל העולם זה כך.

עוזי פלד: כמה חברים אתם חושבים יש באיגוד המפרסמים?

עוזי פלד: מר פלדמן יגיד לכם.

עוזי פלד: רק 250 המפרסמים הגדולים חברים שם ולא יותר.

עוזי פלד: שרה הספרית מאשדוד לא חברה שם מפני שהיא לא תפרסם אף פעם לא בעיתונות הארצית ולא בטלוויזיה ארצית אלא היא תפרסם בדברים שמתאימים לה, בעיתון באשדוד.

רון גזית: מנינו כאן את כל הערוצים ואני אוסיף עליהם גם את הערוצים הזרים ובהערת סוגריים אציין שבלי דין ובלי דיין הם משדרים פרסומות בלי לשלם תמלוגים ובלי לעמוד בתחרות וגם בהם יש פרסומת.

רון גזית: אילו הייתי מקיים את הדיון עם עורך-דין שטרום הוא בוודאי היה אומר לי שבכל העולם יש את זה ואני מניח שזה מה שכתוב בנייר שלך מבלי שראיתי אותו.

רון גזית: אבל אני אומר שאין עוד מדינה שהפריסה של הכבלים היא כל כך רחבת היקף כמו בישראל.

רון גזית: למעשה זה ברוד קסטינג לכל דבר.

רון גזית: אין אף מדינה, למעט בלגיה, שיש פריסה כזו של כבלים כשהם מרושתים בכל המדינה.

רון גזית: אין דרישה רגולטורית בשום מקום לכמות הפקות מקור בהיקף שקיים כאן וזה אומר שמירה על השפה העברית.

רון גזית: כשאתה מייצר תוכניות בארצות-הברית, הן הולכות לכל העולם.

רון גזית: בישראל, מדינה קטנה, חייבים להרים את הדרישות האלה כדי לייצר בעברית כי אחרת לא יהיו הפקות מקור בעברית.

רון גזית: אם אתה תלך ותאמר שכולם עושים פרסומת כשהכבלים נהנים מדמי המנוי וזכייניות 2 ו3- לא נהנות, אתה יוצר חוסר שוויוניות כל כך בולט כאשר אין עליהם את אותן מגבלות שיש עלינו והתוצאה תהיה שחייבים להסתכל על המאזניים משני הצדדים ולומר שחייבים להוריד את המגבלות האלה.

רון גזית: התוצאה תהיה הבה נוריד את המגבלות, נעשה שוויוניות לכולם ואז תהיה לנו טלוויזיה זרה וברמה נמוכה.

רון גזית: אדוני היושב-ראש, אם לא שכנעתי בשתי הדקות שהוקצבו לי, אני מבקש לקיים דיון נפרד בזה, דיון רציני, על-מנת לבחון את ההשלכות הכלכליות והתרבותיות שעומדות מאחורי זה כי התוצאה עלולה להיות קשה ביותר.

מרדכי קירשנבאום: נכנסו משקיעים למכרז הזה, כל קבוצה השקיעה כשני מיליון דולר – אני מדבר עכשיו על הערוץ השלישי ולא על ערוץ החדשות והערוצים הייעודיים האחרים שגם שם ההשקעות הן כבדות מאוד – והם נכנסו על משהו מסוים.

מרדכי קירשנבאום: זאת אומרת, נעשתה תוכנית עסקית, התברר מהו שוק הפרסום, כמה לוקח הערוץ השני, מה האפשרויות לממש זיכיון כזה, להשקיע את כל התביעות של הערוץ השני.

מרדכי קירשנבאום: הרי הרשות השנייה תובעת שידורי איכות, ז'אנר איכותי, דרמות, תוכניות דקומנטריות וכל הדברים האלה, וכל החישוב שאתה עושה הוא חישוב על זה שאם יש שוק פרסום כזה וכזה ויש את הערוץ השני, יהיו הערוצים הייעודים, איך תמקם את עצמך ואיך בכל-זאת תגיע למצב שלא תפסיד כסף שאתה משקיע כשההשקעה שם היא השקעה של הרבה עשרות מיליוני דולרים.

מרדכי קירשנבאום: יכול להיות שלא היה צריך לעשות את זה בכלל.

מרדכי קירשנבאום: יכול להיות שהיה צריך לבוא לפני שנים ולומר שכל השוק פתוח, מי שרוצה ייקח וזהו.

מרדכי קירשנבאום: אני מסכים עם עוזי פלד כי לא יגיעו לעילית אלא לתחתית משום שאתה חייב להשיג מתוך שוק הפרסום את הכסף הזה שתוכל להוציא 140 אלף דולר על שעת שידור בדרמה ולעשות אותה סדרתית ולא חד-פעמית.

מרדכי קירשנבאום: אתה גם צריך 140 אלף דולר לסרט דקומנטרי טוב.

מרדכי קירשנבאום: אני לא נכנס לעניין התוכניתי אלא אני מדבר על הבחינה העסקית, כאשר קיים מצב כזה כאשר כל רגע מודיעים משהו אחר למי שנכנס וממלא אחר חוקי המשחק ומשתדל במאמצים גדולים לעמוד בתנאים מאוד מאוד קשים.

מרדכי קירשנבאום: בשום מקום בעולם לא מציעים ערוץ מסחרי למישהו ולא באים אליו עם תביעות כאלה, עם רגולציה כל כך קשה, עם כניסה לתוך לוח השידורים, עם כניסה לתוך התכנים וכניסה לתוך הכמויות הדקומנטריות מסוג כזה ומסוג אחר, ודרמה מסוג כזה וסוג אחר.

מרדכי קירשנבאום: עכשיו באים ואומרים בסדר, הוצאתם שני מיליון דולר על המכרז אבל עכשיו רוצים לשנות את חוקי המשחק וכולם בחגיגה, כולם ייכנסו לעסק הזה.

מרדכי קירשנבאום: אני חושב שהבהרתי את עצמי.

צח גרניט: אין פה שאלה של מי שמרוויח אלא השאלה הרבה יותר פשוטה והיא האם מאפשרים לגורמים חדשים להיכנס לשוק התקשורת.

צח גרניט: ברגע שאנחנו אומרים שנותנים לאותם שחקנים קיימים אפשרות להמשיך ולהעשיר את ההכנסות שלהם, המשמעות היא שמונעים משחקנים חדשים להיכנס כי ההכנסות שלהם יפחתו.

דוידה לחמן-מסר: לאור הערותיו של הממונה הייתי רוצה לבקש לשקול אפשרות ניסוח כי הסעיף היום מנוסח באופן מאוד כוללני.

דוידה לחמן-מסר: אני מציעה לומר שבתום חמש שנים רשאי השר להתיר שידורי פרסומת בידי בעל רשיון שידור.

דוידה לחמן-מסר: כיום בעל רשיון שידור הוא גם כללי וגם מיוחד.

דוידה לחמן-מסר: עשויה להיטען הטענה שאם השר ישקול להתיר שידורי פרסומת רק לבעלי רשיונות מיוחדים לשידור, יתכן שעשויה להיות כאן בעיה.

דוידה לחמן-מסר: לכן אני מציעה להוסיף אפשרות ולומר שרשאי השר לקבוע באישור הוועדה כי רק בעלי רשיונות מסוג מסוים יהיו רשאים לשדר שידורי פרסומת מחר, וזאת כדי לא לפתוח את הברז בבת-אחת לכולם.

דוידה לחמן-מסר: יתכן שיהיה מקום לאפשר רק לבעלי הרשיונות המיוחדים או לפחות למיוחדים.

דורית ענבר: הנטל הוא מאוד כבד וכאשר אנחנו צופים ומנסים לנחש מה יקרה אם נפתח את הפרסום לכל דכפין, אנחנו יכולים להעריך שעוגת הפרסום – גם אם היא לא קבועה אלא היא כבושה – נדרש לה זמן כדי להיפתח ולהתפתח ואם אתם פותחים את זה לכל אחד, ייווצר באמת מצב של תפסת מרובה לא תפסת.

דורית ענבר: צריך לתת לחמשת-ששת הערוצים הללו להיכנס, להתבסס ולהתמקם ורק אחר-כך אולי לפתוח.

דורית ענבר: אם אתה פותח עכשיו ואתה תגלה שבצורה זאת אתה חיסלת את הערוצים החדשים הללו שיש להם יתרון עצום מבחינה ערכית, מבחינה לאומית, מבחינה תרבותית ומבחינה יצירתית על-פני ערוצים אחרים – וזה היה הבסיס עליו הם קיבלו את ההעדפה הזו מלכתחילה – אתה לעולם לא תוכל לחזור אחורה כי הליך כזה והחלטה כזאת היא פשוט בלתי הפיכה.

דורית ענבר: זה גם הטעם לפתוח את הדברים בהדרגה.

דורית ענבר: ראשית לתת לערוצים הללו שיש להם יתרון עצום בעינינו ורק לאחר מכן לתת אותם לכל אחד.

דורית ענבר: אם אתם לוקחים את העוגה הזאת – תיפתח ככל שתיפתח ומהר ככל שתיפתח – ואתם פותחים אותה לכולם, ערוצים מקומיים וערוצים זרים, ערוצים עם ערך תרבותי ועם ערוצים שהם ערוצי שירות כמו ערוצי התעמלות למשל או כל מיני דברים אחרים שאני שומעת שרוצים להעלות והם ערוצים טובים, אבל הערך שלהם יכול להיות שהוא פחות מאשר מה שאנחנו היינו רוצים לייצר באמצעות ההכנסות הללו, אז אתה מאבד את הכלי הזה שהוא היום כלי חשוב מאוד לקביעת מדיניות ואתה לעולם לא תוכל לאסוף אותו חזרה לידיך.

אברהם פורז: אני חושב שנעשתה טעות חמורה מאוד במה שנעשה עד עכשיו, גם בערוצים הייעודיים וגם בערוץ השלישי.

אברהם פורז: אני לא יודע על התוכנית העסקית של הקבוצה של מר קירשנבאום אבל אני צופה שכולכם תפסידו הרבה מאוד כסף, אבל אם לא תפסידו הרבה כסף יקרה דבר אחד והוא שאתם פשוט תביאו הרבה חומר קנוי, תעשו תוכניות ברמה מאוד נמוכה כי כסף להפקות לא יהיה.

אברהם פורז: גם אם העוגה תגדל בעשרה אחוז או בעשרים אחוז או בשלושים אחוז, הכמות של המספר תגרום בסופו של דבר שלכל אחד מהערוצים יהיו משאבים באופן דרמטי אבל פחות.

אברהם פורז: מישהו פעם אמר לי שאתה לא בונה תיאטרון על-מנת למכור קפה ופופ-קורן בהפסקות וכאן הגולם קם על יוצרו.

אברהם פורז: מבחינתנו לא בנינו טלוויזיה כדי שאתה תוכל למכור פרסומת יותר בזול.

אברהם פורז: תשתמש בכלי פרסומת אחרים.

אברהם פורז: השאלה היא מה יקרה בתוכן ובתוכן יהיה אחת משתיים: אם לא יהיו משאבים, לא יעזור שום דבר, אתם תראו שהרשות השנייה תוריד את הדרישות, תוריד את התביעה על הפקות מקור והכל יהיה סרטים מתורגמים וחומר קנוי, כשהשפה העברית תהפוך רק לשפת רחוב.

אברהם פורז: בעניין הזה אני אומר שמי שנתן יד – ואני בעיקר חושב על לימור לבנת ואני אומר את זה בצורה הכי ברורה כי היא פתחה את העניין הזה החל בערוץ השלישי ודרך הערוצים הייעודיים – גרם נזק בלתי הפיך לתרבות בארץ.

אברהם פורז: הלוואי שאני טועה.

אברהם פורז: גם השר בן-אליעזר לא נקי בעניין הזה בשום צורה.

ראובן ריבלין: יש כמובן ערוץ מסחרי שנפתח ונקבעו בו כללי משחק.

ראובן ריבלין: לא יכול להיות מצב שבו אנחנו יוצרים למשל חוק קולנוע ובו אנחנו יודעים מה הם המקורות שנוכל לקבל מאותם זכיינים שקיבלו את התמלוגים.

ראובן ריבלין: יש מקור לכל דבר, יש רעיון לכל דבר, יש יצירה מקורית.

ראובן ריבלין: באנו וקבענו שהצרכן רוצה את הכבלים ואמרנו שיהיו אנשים שיקבלו את הזיכיון ייגבו כאשר לכל דבר יש עת ומחיר.

ראובן ריבלין: בהחלט יש מצב שבו גם נטלנו לעצמנו את האפשרות שאם נראה שיש צורך לתמוך מבחינת אפשרות הביצוע וההגעה לצרכן עצמו, צרכן ייחודי לעניינים ייעודיים, גם את זה באנו וקבענו בחוק.

ראובן ריבלין: אני חושב שהיום עדיין מוקדם לבוא ולשפוך את המים הנקיים עם התינוק כולו.

ראובן ריבלין: הביעה את דעתי האישית יושבת-ראש מועצת הכבלים ועשתה זאת בצורה הברורה ביותר.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר לכם שהשגריר האמריקאי היה במשרדנו וטען טענה קשה מאוד, מדוע אנחנו הולכים להגביל פרסומת של אזרחים אמריקאיים או של קבוצות אמריקניות מעל המסך.

ראובן ריבלין: אם הסמכות נתונה בידי השר, ואני השר, אני לא הייתי שוקל לפתוח את הנושא.

דני רוזן: סעיף 51, תיקון סעיף 6נח.

דני רוזן: סעיף 52, תיקון סעיף 6סא.

דני רוזן: בסעיף 6סא(א) לחוק העיקרי – (1) ברישא, במקום "סעיפים 6כט עד 6לא", יבוא "סעיפים 21ב, 21ג ו22-" (2) בפסקת משנה (1), במקום "בעל זיכיון", יבוא "בעל רשיון".

דני רוזן: (3) בפסקת משנה (4), ברישא, במקום "בסעיף 6כט", יבוא "בסעיף 21ב".

קריאה: אני מפנה לסעיף 21ב בו הוספה פסקה (ז), בעמוד 60 בנוסח המשולב.

קריאה: הפסקה הזו מדברת על בעל רשיון כללי שרשאי להשתמש בסמכות רק אם השר העניק לו סמכות לפי סעיף 4(ו), אבל הבעיה היא שכאשר מחילים את הסעיפים האלה על הלווין, כשהסעיפים האלה חלים על הלווין לצורך פריסת הרשת, אותה פסקה (ז) אינה רלוונטית.

קריאה: הלווין אינו בעל רשיון כללי וממילא לא יוכל לקבל את אישור השר.

דני רוזן: פרק ג' לחוק העיקרי – בטל.

דני רוזן: סעיף 54, תיקון סעיף 11.

דני רוזן: הסעיף עוסק בחובת הביצוע של פעולות בזק ומתן שירותי בזק.

דני רוזן: אנחנו הגענו למסקנה שצריך לתת ביטוי מפורש בסמכות השר כאשר השר סבור שבעל רשיון פועל באופן שיכול לפגוע במתן שירותי בזק.

דני רוזן: ראה השר כי בעל רשיון פועל באופן העלול לגרום לפגיעה במתן שירותי בזק באורח תקין וסדיר, או כי יש בפעולתו כדי לגרום לפגיעה משמעותית בתחרות בתחום הבזק, רשאי הוא להורות לבעל הרשיון, לאחר שנתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו, בדבר צעדים שעליו לנקוט כדי למנוע את הפגיעה.

דני רוזן: הסעיף מגדיר בפירוש את סמכות השר לקבוע את אזורי השירות, ובמקום חובה שביטלנו לקבוע אזורי זיכיון לכבלים, וכן לקבוע כללים בדבר רמת השירותים.

דני רוזן: בסעיף 12(ב ) לחוק העיקרי – (1) בפסקה (1), אחרי "אצל מנויים", יבוא "קביעת אזורי שירות".

דני רוזן: (2) בפסקה (2), בסופה יבוא "וכן בדבר רמת השירותים ואיכותם".

ראובן ריבלין: אני מסכים עם היועצת המשפטית של הוועדה שלא יתכן להעלות את הדעת שיצא מתחת ידינו איזשהו חוק שיהיה לו נוסח של סעיף קטן (ג).

ראובן ריבלין: אין לי בעיה שזה יהיה באישור הוועדה.

אברהם פורז: בינתיים נשאיר את זה באישור הוועדה.

דני רוזן: סעיף 56, תיקון סעיף 13(א).

דני רוזן: בסעיף 13(א) לחוק העיקרי – (1) ההגדרות "בעל זיכיון", "בעל רשיון לשידורי לווין" ו"הפקודה" – יימחקו.

רשיון" יבוא: "בעל רשיון" – כהגדרתו בסעיף 1, וכן בעל רשיון לשידורים ומי שקיבל רשיון לפי הפקודה.

רשיון" יבוא: על סעיפים 57 עד 64 כבר עברנו ואנחנו ממשיכים בסעיף 65.

אבי (אברהם) גבאי: כיום התעריפים נקבעים באישור שר התקשורת, שר האוצר וועדת הכספים.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו חושבים שבעולם של תחרות אין מקום שועדת הכספים תתערב בעניין הזה.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו משאירים את השרים, את שר התקשורת ושר האוצר, שימשיכו לפקח על התעריפים של משקי הבית וכולי.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו מבקשים שבעולם של תחרות – וכל החוק הזה הוא בעולם של תחרות – יתאפשר לבזק להתנהג כמו בעולם של תחרות.

אבי (אברהם) גבאי: בעולם של תחרות מורידים מחירים.

אבי (אברהם) גבאי: כדי לעשות את זה כל מה שאנחנו מבקשים זה להוריד מחירים ללקוחות תחת שני תנאים:

אבי (אברהם) גבאי: תנאי אחד הוא שאנחנו לא נקבע תעריפים טורפניים ולצורך כך יש את הממונה על ההגבלים שקובע את זה, ותנאי שני הוא שכאשר אנחנו נותנים חבילת שירותים שיש בה הוזלה, אנחנו נותנים אותה לכל מי שרוצה.

אבי (אברהם) גבאי: מאחר שהמגזר העסקי מסבסד את המגזר הפרטי, יש בו שיעורי רווח גבוהים מאוד וכתוצאה מכך המתחרים שלנו באים למגזר העסקי ולא הולכים למגזר הפרטי.

אבי (אברהם) גבאי: אף אחד לא יגיע למגזר הפרטי והתחרות לא תהיה כאן.

אבי (אברהם) גבאי: לא תהיה תחרות בירוחם ובמגזר הפרטי בשנתיים הקרובות אלא היא תהיה רק במגזר העסקי.

אבי (אברהם) גבאי: כך זה בעולם וכך זה יהיה בארץ ולזה אני מניח שאפילו דני רוזן מסכים.

אבי (אברהם) גבאי: לכן אנחנו מבקשים את האפשרות לתת הנחות ללקוחות גדולים.

אבי (אברהם) גבאי: כשיש לי לקוח שיש לו חשבון של מיליון שקלים בשנה, אני רוצה לתת לו הנחה.

ראובן ריבלין: אמרנו לבזק שאנחנו פותחים אותה לתחרות למרות ששנות בזק כמניין שנות המדינה ולכן בתחרות כמו בתחרות.

ראובן ריבלין: אם בזק יוצאת לתחרות ויש תחרות, היא באה ומבקשת לשחרר אותה מכל אותן מגבלות.

ראובן ריבלין: השאלה היא לגבי מה שהם עושים כתוצאה מכך שהם עדיין נמצאים במעמד של מונופול, אבל כאן כבר הממונה על ההגבלים העסקיים יחליט.

ראובן ריבלין: אי-אפשר להחזיק אותם כמונופול ולומר שיש תחרות.

סעיף קטן  אומר: (1) תשלומים בעד השירותים המנויים בתוספת הניתנים בידי בעל הרשיון.

סעיף קטן  אומר: (2) דרכים לתשלומים בעד שירותים המנויים בתוספת וכולי".

סעיף קטן  אומר: דהיינו, קביעת התשלומים שבזק גובה מפוקחים על-ידי ועדת הכספים – בעבר ועדת הכלכלה – רק לגבי השירותים המנויים בתוספת כשאת התוספת ועדת הכלכלה היא זו שקובעת.

סעיף קטן  אומר: קודם כל צריכים להחליט שאם מורידים את אישור ועדת הכספים, צריכים גם להוריד את אישור ועדת הכלכלה.

סעיף קטן  אומר: מדוע בעצם הוועדה מאשרת את התוספת ואת השינויים בה?

סעיף קטן  אומר: כי מדובר רק על שירותי בזק בסיסיים בתוספת.

סעיף קטן  אומר: אני רוצה להזכיר לאדוני שבשנה האחרונה היה קרב אדיר בישיבה משותפת של ועדת הכלכלה ושל ועדת הכספים על התעריפים, היה סיפור של התעריפים שהם גבו עבור אינטרנט ורק בלחץ הוועדות ואחרי שאנחנו התנינו את אישור שינוי התוספת בוועדת הכספים, הפעילו לחץ מאוד רצינו, נענתה בזק לבקשה להפחית את התעריפים שנגבו עבור שירותי אינטרנט באמצעות קו בזק וכולי.

סעיף קטן  אומר: לכן כל עוד אין בפועל את התחרות, אלא מדובר רק על פתיחת השוק לתחרות ברמה תיאורטית, אני מציעה לוועדה לשקול, וזה הזמן הנכון לעשות זאת, להסיר את הפיקוח על בזק.

דני רוזן: אני רוצה לומר שחייבים לתת לבזק גם גמישות וגם חופש פעולה בעידן של תחרות אבל צריך להזכיר ולומר שתחרות לא מתחילה כשמדברים על תחרות.

דני רוזן: עידן התחרות בבזק יתחיל כשנתח השוק של בזק ירד בששים אחוז.

דני רוזן: מבחינתי ברגע שבטלפוניה הנייחת נתח השוק של בזק ירד לששים אחוז, אפשר אז לוותר לחלוטין על הסדרת התעריפים שלה.

דני רוזן: צריך להיזהר מאוד מהנחות סלקטיביות.

דני רוזן: למשל, לתת הנחה רק למנוי שרוצה לעבור למתחרה בכל מיני שמות.

דני רוזן: כאן צריך מאוד מאוד להיזהר ואסור להרשות את זה.

דני רוזן: אני רוצה להזכיר ולומר שכהכנה לתחרות הקמנו לפני שנה את סעיף 15(א) שיש בו צד תשלומים חלופי.

דני רוזן: זאת אומרת, הכרנו בעבודה שבהחלט יכול להיות מקבץ של שירותי בזק, אוסף של כמה שירותים, ויכול להיות סל תשלומים חליפי, וקבענו אפשרות לעשות את זה וכאן מדובר באישור שר התקשורת בהתייעצות עם שר האוצר.

דני רוזן: זה סעיף 15(א) וזה קיים בחוק כדי לתת לבזק את הגמישות בשלב המעבר.

ראובן ריבלין: יחד עם זאת אי-אפשר לעשות דבר ולא להתחשב במצב חדש שמתקיים.

ראובן ריבלין: אם לבזק אין יותר את הגנת המונופול והיא פתוחה לתחרות, אי-אפשר לבוא ולומר לה שמצד אחד את פותחת את עצמך לתחרות ומצד אחר אנחנו קושרים את ידייך בתחרות שמנהלים נגדך.

ראובן ריבלין: זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת בעליל.

ראובן ריבלין: אני בהחלט תומך בהצעתה של דוידה לחמן-מסר שאומרת שברגע שאנחנו יוצאים, יש לנו את ההגבלה של השרים וזה מספק ולא צריך ללכת לוועדה.

ראובן ריבלין: נכון שבתוספת צריך להמשיך לתת כי בכל-זאת התוספות ניתנו להם בזמנו על-הבסיס בו הם היו מונופול.

ראובן ריבלין: אני לא רוצה לתת הרגשה לבזק כאילו אומרים שמצד אחד פותחים אותם לתחרות ומהצד השני מגבילים אותם.

ראובן ריבלין: אני ער לדברים שאמר המנכ"ל שהרי לא נולדנו היום ואיננו תמימים.

ראובן ריבלין: אם בזק יבוא ויאמר לקליינט פוטנציאלי שאם הוא ילך אתו בזה ובזה ובזה, הוא ייתן לו הנחה כזאת וכזאת וכזאת – אנחנו לא נאפשר להם לעשות את זה וכאן הממונה על ההגבלים העסקיים יאמר שיש דבר שאינו ראוי.

ראובן ריבלין: אני בהחלט מסכים שגם מבחינת מראית העין כאשר באמת הולכים לאיזושהי תחרות, אנחנו באמת מבקשים לשחרר את בזק מכבלים שאנחנו שמים על ידיה, שהם כבלים בלתי מוצדקים מרגע שפתחנו את השוק.

דני רוזן: בסעיף 31 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א)(1), המלים "תחנת שידור ו" – יימחקו.

דני רוזן: (2) בסעיף קטן (ב) במקום "לבעל זיכיון", יבוא "לבעל רשיון לשידורים".

דני רוזן: (3) סעיף קטן (ג) – בטל.

דני רוזן: בסעיף 35 לחוק העיקרי, המלים "לעניין סעיף זה, "מתקן בזק" – לרבות תחנת שידור כהגדרתה בסעיף 6א" – יימחקו.

דני רוזן: סעיף 67, תיקון סעיף 37א.

דני רוזן: בסעיף 37א לחוק העיקרי – (1) בהגדרה "בעל רשיון", אחרי "לרבות", יבוא "בעל רשיון לשידורים, או מי שקיבל אישור".

בסופה יבוא: ""המועצה" – כהגדרתה בסעיף 6א".

בסופה יבוא: "יושב-ראש המועצה" - כמשמעותו בסעיף 6ב".

בסופה יבוא: סעיף 68, תיקון סעיף 37ב.

בסופה יבוא: בסעיף 37ב לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "עיצום כספי", יבוא "הטלת עיצום כספי על בעל רשיון".

בסופה יבוא: (2) בסעיף קטן (ב) – (א) בפסקה (1), בסופה יבוא "או הוראה שניתנה לפי סעיפים 11(ב) או 13".

בסופה יבוא: (ב) בפסקה (3), במקום "סעיפים 12 או 13", יבוא "סעיף 12".

בסופה יבוא: סעיף 69, הוספת סעיפים 37ב1 ו37-ב2.

העיקרי יבוא: 37ב1.

העיקרי יבוא: הטלת עיצום כספי על בעל רשיון לשידורים.

העיקרי יבוא: (א) היה למנהל יסוד סביר להניח כי בעל רשיון לשידורים עשה אחד מאלה, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בשיעור של פי שלושים וחמישה מן הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.

העיקרי יבוא: (1) הפר הוראה מהוראות סעיפים 5 או 6יב, או תקנה, קביעה או הוראה שנקבעו לפיהם.

העיקרי יבוא: (2) הפר תנאי שנקבע לפי סעיף 6ט(ב) במכרז, בתקנות או ברשיון.

העיקרי יבוא: (3) הפר הוראה שניתנה על-ידי השר בהתאם לסמכותו לפי סעיפים 6ט/, 6כב, 6לד או 13.

העיקרי יבוא: (4) הפר תנאי מתנאי הרשיון.

העיקרי יבוא: (5) לא ביצע הוראה שניתנה בידי השר או המנהל בהתאם לסמכותם לפי הרשיון בתוך הזמן שקבעו בהוראה.

ראובן ריבלין: כאן אין עניין של מתן קנס שילך לאוצר על-מנת שישתמש בכסף לצרכים שונים אלא מדובר בביצוע בעין מפורש.

ראובן ריבלין: יש איזושהי התחייבות שהיא מטרה והיא ייעודית ואנחנו רוצים שההתחייבות הזו תתקיים הלכה למעשה כי היה הגיון בצידה.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים הפקות מקור לא רק כדי ללמוד עברית אלא גם כדי שתהיה תעשייה, יהיו אומנים, יהיו יוצרים, שיהיה איזשהו דבר שיוכל להיות חי ונושם במשק הישראלי ובחברה הישראלית.

אברהם פורז: לגבי סעיף 37ב2(א), אתם יכולים להשאיר אותו, אבל לדעתי לא תפעילו אותו לעולם.

גדעון אביטל: בסעיף 37ב1(א)(5), למנהל יש סמכות לתת לבעל זיכיון הוראות על ימין ועל שמאל בלוחות זמנים שהוא קבע.

גדעון אביטל: אני אומר לך שהדרישות למידע למשל הן לפעמים בלתי סבירות.

גדעון אביטל: הדבר השני.

גדעון אביטל: אני מבקש שהודעה על כוונה להפעיל עיצומים תהיה מנומקת והחלטה בעקבות השימוע גם תהיה מנומקת.

גדעון אביטל: נכון להיום זה לא מתבצע.

אברהם פורז: אם אתה תקבל אישור לשדר סרטים כחולים והתנאי יהיה שהסרטים האלה לא ישודרו אלא נניח אחרי חצות, אבל יום אחד בפריים טיים תשדר אותם, הוא לא צריך להתרות לך.

אברהם פורז: בהטלת הקנס צריכה להיות הנמקה?

דני רוזן: (ב) היה ליושב-ראש המועצה יסוד סביר להניח כי בעל רשיון לשידורי עשה אחד מאלה, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בשיעור של פי עשרים מן הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין".

דני רוזן: (1) הפר הוראה מהוראות סעיפים 6ה1, 6כא, 6כד או כללים שנקבעו לפיהם.

דני רוזן: (2) הפר תנאי מתנאי אישור שניתן לפי סעיף 6כ1 או כלל שנקבע לפיו.

דני רוזן: (3) הפר הוראה מהוראות סעיף 6כה.

דני רוזן: (4) הפר הוראה מהוראות הכללים שנקבעו לפי סעיפים 6כ(ו) או 6נב.

דני רוזן: (5) הפר הוראה מהוראות הכללים שנקבעו לפי סעיף 6ה או הוראה שניתנה לפיו.

דני רוזן: (6) לא ביצע הוראה שניתנה בידי יושב-ראש המועצה בהתאם לסמכותו לפי הרשיון בתוך הזמן שקבע בהוראה.

דני רוזן: סעיף 70, תיקון סעיף 37ג.

דני רוזן: סעיף 71, תיקון סעיף 37ד.

דני רוזן: סעיף 72, תיקון סעיף 37ו.

דני רוזן: סעיף 73, תיקון סעיף 37ח.

דני רוזן: בסעיף 37ח(ב) לחוק העיקרי, אחרי "הסכם לכך המנהל", יבוא "או יושב-ראש המועצה, לפי העניין".

דני רוזן: סעיף 74, הוספת סעיף 37ט.

העיקרי יבוא: 37ט.

העיקרי יבוא: דרכי מסירה.

העיקרי יבוא: לעניין הטלת עיצום כספי לפי פרק זה, מסירה של צו, קביעה או הוראה (להלן – הוראה) שלא פורסמה ברשומות או שלא נקבעה ברשיון תיעשה לפי הוראות סעיף 237 לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב) התשמ"ב1982-, בשינויים המחויבים.

העיקרי יבוא: זו הוראה של משרד המשפטים.

העיקרי יבוא: סעיף 75, תיקון סעיף 53א.

העיקרי יבוא: בסעיף 53א לחוק העיקרי, סעיף קטן (ב) – בטל.

העיקרי יבוא: אנחנו מבטלים מאחר שהסעיף עובר מקום.

העיקרי יבוא: סעיף 76, הוספת סעיף 53ג.

העיקרי יבוא: 53ג.

העיקרי יבוא: תקנים ומפרטים.

העיקרי יבוא: השר רשאי להורות בדבר תקנים ומפרטים טכניים של מתקני בזק, לרבות ציוד קצה ונס"ר ודרכי פרסומם.

העיקרי יבוא: סעיף 77, הוספת סעיפים 55א ו55-ב.

העיקרי יבוא: 55א.

העיקרי יבוא: תחולת פקודת הטלגרף האלחוטי.

העיקרי יבוא: הוראות הפקודה יחולו על בעל רשיון, בעל רשיון לשידורים או מי שקיבל אישור סוג לפי חוק זה.

העיקרי יבוא: 55ב.

העיקרי יבוא: פטור מרישוי לפי חוק החשמל.

העיקרי יבוא: סעיף 6(א) לחוק החשמל, התשי"ד1954- לא יחול לעניין ביצוע פעולות במרכיבי רשת בזק ציבורית, אשר המתח החשמלי בהם אינו עולה על 65 וולט.

דני רוזן: סעיף 55ב הוא סעיף שהעברנו אותו מהכבלים לכאן כי הוא חל גם על בעל רשיון בזק.

דני רוזן: סעיף 78, תיקון כותרת סעיף 56.

דני רוזן: בסעיף 59א לחוק העיקרי, המלים "6ז(ה), 6כג(ה)" – יימחקו.

אברהם פורז: אחרי הישיבה מתחילה הגברת בנדלר בקצב מדהים – בסיוע כל הגורמים שנבקש את עזרתם בהמשך – לעסוק בניסוח.

אברהם פורז: במהלך פגרת הכנסת שמתחילה בעוד שבוע ומסתיימת בשבוע הראשון של חודש מאי, כל הגורמים העוסקים בניסוח ינסו לנסח נוסח.

אברהם פורז: לקראת הסיום נשתדל להראות לכם את הנוסח הסופי ולאחר מכן תתקיים כאן סדרת הרצאות על הנושאים השנויים במחלוקת ככל שיהיו כאלה, והיו כאן כמה נושאים שהיו שנויים במחלוקת.

אברהם פורז: אני מאוד מקווה שנגיע לקונצנזוס כמעט ברוב הדברים.

אברהם פורז: אני מאוד מקווה שבמהלך חודש מאי נוכל להביא את החוק הזה לקריאה שנייה ושלישית.

אברהם פורז: בישיבה הקודמת ביקשתי שמשרד התקשורת יצא מהנחה שבחודש מאי החוק הזה עובר.

אברהם פורז: גם אם הפרטים אינם ידועים לכם, בגדול אתם יודעים במה מדובר ואני מאוד מבקש שתיערכו כך שתפעלו מאותה נקודה ואילך בקצב מהיר ואינטנסיבי.

דוידה לחמן-מסר: אף פעם הממשלה לא נוהגת להשתמש בטיעון של נושא חדש אבל זה נושא חדש לחלוטין ואתה לא עשית את השימוע הציבורי הנדרש לשאלה האם חברות הכבלים צריכות ובאיזה תנאים להתמזג.

דוידה לחמן-מסר: אני רואה עם זה בעיה מאוד גדולה.

דוידה לחמן-מסר: אדוני, אני חושבת שהכנסת עושה כאן מעשה שאין לו אח ורע בחקיקה הישראלית.