ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 229, 2000-12-13 08:30

חברי הוועדה: מיכאל איתן יצחק גאגולה יצחק וקנין נחום לנגנטל יורי שטרן

מוזמנים: ד"ר יזהר טל יועץ משפטי, משרד התקשורת אורי אולניק עוזר שר התקשורת מיכל פלד עוזרת שר התקשורת אמיר לוי רכז תקשורת באגף תקציבים, משרד האוצר גלי גרוס מתמחה, משרד המשפטים דוידה לחמן-מסר, עו"ד משנה ליועץ המשפטי לממשלה נגה רובינשטיין, עו"ד משרד המשפטים גדעון אביטל, עו"ד חברות הכבלים בני איינהורן דשק"ש, חברות הכבלים פרופ' דוד ליבאי חברות הכבלים דפנה ליבאי, עו"ד חברות הכבלים אבי גבאי סמנכ"ל כלכלה, "בזק" איילת כהן-מעגן, עו"ד לשכה משפטית, "בזק" דלית מנזון "בזק" מיכל רפאלי-כדורי סמנכ"ל די.

מוזמנים: בי.

מוזמנים: אס.

מוזמנים: שירותי לווין בע"מ רמי בן-נתן, עו"ד די.

מוזמנים: בי.

מוזמנים: אס שירותי לווין בע"מ מוריאל מטלון, עו"ד די.

מוזמנים: בי.

מוזמנים: אס שירותי לווין בע"מ יוסי מזוז מנהל אסטרטגיה ומידע נטוויז'ן יאיר יוספי מנהל פיקוח עסקי, חברת מוטורולה אסתר שלאין, עו"ד יועצת משפטית, חברת בזק בינלאומי דב אברמוביץ, עו"ד "ברק" עמית שכטר מנהל רגולציה, "סלקום" עדי בירן סמנכ"ל רגולציה, "פרטנר" גל גיא מנהל שיתופי פעולה ומיזמים, חברת "פלאפון" יוסי ברג יועמ"ש המועצה לצרכנות נילי יבניאלי ממונה על רגולציה, אופק העולם החדש בע"מ שלמה קס סמנכ"ל תפעול, אופק העולם החדש בע"מ דורית ענבר, עו"ד יו"ר המועצה לשידורי כבלים יורם מוקדי מנהל המינהל להסדרת השידורים לציבור, המועצה לשידורי כבלים עליזה גורן

קצרנית: נושא: 1.

קצרנית: הצעת חוק הבזק (תנאים להענקת רשיונות למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים והסדרת השירותים הרב-ערוציים למנויים) (תיקון מספר 24), התשס"א-2000.

קצרנית: 2.

קצרנית: הצעת חוק הבזק (תיקון –שירותי אינטרנט), התש"ס-20000.

קצרנית: הצעת חוק הבזק (תנאים להענקת רשיונות למתן שירותי בזק פנים ארציים נניחים והסדרת השירותים הרב- ערוציים למנויים (תיקון מספר24, התשס"א-2000 הצעת חוק הבזק (תיקון –שירותי אינטרנט, התש"ס-2000

אברהם פורז: בוקר טוב.

אברהם פורז: אני שמח לבשר שהממשלה הניחה את הצעת החוק שלה והיום יצביעו עליה במליאה.

אברהם פורז: אני רוצה לברך את נציגי הממשלה שהניחו את ההצעה.

אברהם פורז: אנחנו לא יכולים לדון בהצעת החוק הממשלתית כי היא לא אושרה על ידי מליאת הכנסת, ולכן אנחנו נמשיך בהצעת החוק הפרטית של קבוצת חברי כנסת שאני כלול בה, ובהצעת החוק של חבר הכנסת מיכאל איתן.

אברהם פורז: אני רוצה להעביר היום את הצעת החוק הזאת לקריאה ראשונה, כי אני רוצה שהצעת החוק הפרטית תשחק איזה שהוא משחק בכל העניין הזה.

אברהם פורז: אתה יכול להסב את תשומת ליבי, מר רוזן, לסעיף האנבנדלינג שלכם?

דני רוזן: קוראים לו אנבנדלינג, אבל השם הנכון שלו זה קישורי גומלין והוא מופיע בסעיף 6 בהצעת החוק שלך.

יזהר טל: עיקר התיקון לסעיף הזה נעשה בחוק ההסדרים.

דני רוזן: סעיף 5 במתכונתו היום חל על שירותי בזק.

דני רוזן: אם, לדוגמה, היה איזה ויכוח בין הדי.

דני רוזן: בי.אס.

דני רוזן: והכבלים, אז היום סעיף 5 לא חל ואי אפשר לקבל החלטה על סעיף 5.

יזהר טל: יש בהצעת החוק הממשלתית עוד תוספת שלא קיימת בהצעה שלך.

אברהם פורז: סעיף 5 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) – (א) ההגדרות "בעל זכיון" ו"רשת בזק ציבורית" – תימחקנה; (ב) לפני ההגדרה "קישור גומלין" יבוא: "בעל רשיון" – כהגדרתו בסעיף 1, אולם לעניין סעיפים קטנים (א)-(ה) ו-(ח), למעט מי שקיבל רשיון מיוחד; ד"ר טל, האם אתה יכול להסביר?

יזהר טל: פה אנחנו מדברים לא על רשיון שידורים אלא על רשיון בזק.

יזהר טל: יכול להיות בעל רשיון כללי, כמו בזק, הסלולרי וכו', ובעל רשיון מיוחד, שזה לשירותי בזק מסויימים.

יזהר טל: כאן הנושא של קישור גומלין הוא בעיקרון עניין של בין רשת בזק ציבורית אחת לרשת בזק ציבורית שנייה.

אברהם פורז: נניח סלקום מחליטה להכנס לא רק לתחום הסלולרי אלא רוצה לעשות רשת קווית.

אברהם פורז: מה המצב שלה לגבי שימוש בתשתית של חברת בזק?

אברהם פורז: ברור שהיא לא יכולה להשתמש בכל התשתיות בכל מקום.

אברהם פורז: מה אתם מציעים לה?

דני רוזן: למרות שברשת תקשורת יש כל מיני חברות שכל אחת עושה משהו, בעצם מדובר על רשת אחת גדולה.

דני רוזן: שיחת טלפון, למשל, שמתחילה ברשת אחת, יכולה לעבור דרך רשת שנייה ורשת שלישית ובסוף תסתיים אצל מנוי שמחובר לרשת רביעית.

דני רוזן: נושא המפתח הוא הקישור בין הרשתות.

דני רוזן: הסעיף הזה מסדיר את הקישורים בין הרשתות.

דני רוזן: חברת סלקום, או כל חברה אחרת שרוצה לתת שירות, צריכה שיהיו קישורי גומלין לכל הרשתות האחרות כדי שהשירות יוכל להתבצע.

דני רוזן: השירותים האלה ניתנים על ידי בזק לסלקום או על ידי סלקום לבזק, שזאת אפליה בצורה.

דני רוזן: .

אברהם פורז: נניח שסלקום לא רוצה את המצב שקיים היום שכל פעם שהיא רוצה להגיע אלי הביתה לטלפון הקווי שלי היא חייבת לעבור דרך בזק, אלא היא רוצה שתהיה לה אפשרות להגיע עד אלי ישירות.

אברהם פורז: האם הקונספציה היא שאנחנו מאפשרים לה שיהיה לה מנויים משלה גם בקטע הסופי, או היא חייבת לעבור תמיד דרך חברת בזק?

דני רוזן: לפי דעתי, מפעיל זה חיה שיש לו מנויים שלו והוא מחובר לרשת אחרת.

דני רוזן: השאלה היא איך אותו מפעיל מגיע למנויים שלו.

אברהם פורז: איך הוא מגיע למנויים שלו?

אברהם פורז: האם הוא זקוק לתיווך של חברת בזק, או שהוא יכול להגיע למנויים שלו ישירות?

דני רוזן: אנחנו קבענו שמפעיל צריך שיהיו לו תשתיות משל עצמו.

דני רוזן: יחד עם זאת, הוא יכול לקנות שירותים מאחר.

דני רוזן: לדוגמה: יכול להיות שיש מפעיל מתחרה בבזק, והוא למנוי מסויים מזמין מבזק קו.

דני רוזן: בזק חייב למכור לו את מה שהוא מוכר לכל אחד אחר.

דני רוזן: אנחנו קבענו ברשיונות כללים לתשתיות עצמיות, כאשר נתנו אפשרות לחכור אלמנטים מגורמים אחרים.

אברהם פורז: סלקום החליטה שהיא רוצה מנויים ברשת הקווית ולכן היא הקימה רשת.

אברהם פורז: היא הגיעה עד לבניין בבית משותף בכוחות עצמה.

אברהם פורז: מה קורה בדירות המנויים?

דני רוזן: רשת הבזק הציבורית מסתיימת בנס"ר, כאשר משם מתחיל משהו אחר.

אברהם פורז: איפה נקודת הנס"ר?

דני רוזן: לנס"ר הזה יש הרבה מאוד דרכים ושיטות התקנה.

דני רוזן: לא דומה בית אחד לבית אחר.

דני רוזן: יש אולי מאות שיטות התקנה, ולכן, אחד הסעיפים בהצעת החוק שלך מתייחס לסמכות של שר התקשורת לקבוע איפה הנס"ר הזה.

דני רוזן: זה מאוד אינדיבידואלי.

אברהם פורז: האם כשסלקום מגיעה לבית משותף בקומת קרקע, כאשר היא לא רוצה להתחיל לעשות חוטים נפרדים, אנחנו יכולים לחייב את חברת בזק, את חברות הכבלים לאפשר לה כנגד תשלום ראוי לעבור דרך החוט שלהם?

דני רוזן: החוק כבר היום מאפשר לעשות את זה.

דני רוזן: הוא מאפשר להורות לבזק לתת זכות שימוש.

אברהם פורז: השאלה היא אם להשאיר את זה לשיקול דעת השר, או שמא אנחנו צריכים לתת את דעתנו לעניין הזה .

דני רוזן: אני חושב שאתה חייב לתת לזה שיקול דעת כי יש פה מורכבות מאוד גדולה.

דני רוזן: אם מדברים על בית משותף, אני מייד אתחיל לשאול אותך איזה סוג של בית משותף, מתי הוא נבנה.

דני רוזן: יש בתים משותפים מודרניים שיש בהם ארון מסודר.

דני רוזן: זה המיעוט שבמיעוט.

אברהם פורז: בוא נניח לרגע שזה בניין מימי המנדט ובזק עשתה את החוט מהתחלה ועד..

דני רוזן: ואז הנס"ר הוא במקרה הקיצוני השקע בבית של המנוי.

אברהם פורז: למה שהמחוקק לא יאמר שכל מי שקיבל רשיון רשאי להשתמש בתשתית של אחר עד לבית המנוי כנגד תשלום ראוי שייקבע?

אברהם פורז: השר יכול לקבוע את התנאים הטכניים, את אפשרות התשלום.

דני רוזן: אנחנו הגענו למסקנה שהדרך היא לחייב את המתחרים לבנות תשתית משלהם.

אברהם פורז: עד לבית המנוי?

דני רוזן: כן.

אברהם פורז: אז זה לא אנבנדלינג.

דני רוזן: היה לאחרונה דיון בנושא האנבנדלינגס סביב הADSL.

דני רוזן: אנחנו הסברנו שהמדיניות שלנו היא לעשות את האנבנדלינג של הADSL רק לשירותי ספקי ערך מוסף.

דני רוזן: זה התקבל בזמנו על ידי הוועדה.

דני רוזן: אני לא חושב שצריך לחייב את בזק לתת את זה בחוק.

דני רוזן: אני משוכנע שזה לא יקדם את התחרות אלא יפגע בה.

דני רוזן: זה יגרום לכך שכולם יהיו עלוקות על הגב של בזק.

אברהם פורז: הוא יכול על התשתית של בזק לתת פעימת מונה בחצי מחיר.

דני רוזן: תעריפי בזק הם בין הנמוכים בעולם.

דני רוזן: אני לא מאמין שהתחרות בישראל תגרום לירידה בתעריפים.

דני רוזן: לא צפויה ירידת מחירים, ודאי לא מהותית, בשירותי הטלפון, משום שהם על הרצפה כבר היום.

אברהם פורז: לקריאה ראשונה אני אעביר את שתי הורסיות.

אברהם פורז: כדי להעביר את הורסיה היותר אכזרית, שאומרת לך שאתה חייב לתת למישהו להתעלק עליך.

אברהם פורז: .

דני רוזן: בזק צריך לתת את הכל בחינם?

אברהם פורז: את זה לא אמרתי.

עמית שכטר: אולי אפשר לשנות טיפה את ההגדרות בכיוון שהסביר המנכ"ל.

עמית שכטר: השאלה איננה שאלת קישור הגומלין.

עמית שכטר: היא דומה לה, אבל לא זאת הבעיה.

עמית שכטר: להכניס את הכל לתוך קישור הגומלין ולראות את הבעיה רק דרך איך הרשתות מתקשרות אחת עם השנייה, זה לא פותר את הבעיה.

עמית שכטר: הבעיה היא בעיית התחרות ואיך מגיעים למנויים.

אברהם פורז: אתה צריך להסביר למה אתה חושב שכשאתה רוצה להגיע אלי לדירה אתה צריך להתעלק על רשת של בזק או על חברות הכבלים.

אברהם פורז: למה שלא תמתח חוטים?

אברהם פורז: ניתן לך אפשרות להכנס למקרקעין.

עמית שכטר: אני מודה לך על התיקון שהצעת.

עמית שכטר: את זה אנחנו מאמצים בשמחה.

עמית שכטר: מדובר בהליך פתיחה של השוק לתחרות.

עמית שכטר: זאת השאלה המרכזית שעומדת כאן.

עמית שכטר: אני חושב שמדינת ישראל, שהיא היום המדינה המערבית היחידה שמתנגדת למה שאני מציע כרגע, צריכה להתיישר עם מה שמקובל בעולם המערבי.

בני איינהורן: אתה מוכן לאמץ חקיקה אירופאית או אמריקאית במלואה?

עמית שכטר: לשמחתינו, ההצעה הממשלתית מגדירה לראשונה את הדבר שנקרא רשת גישה.

עמית שכטר: זה הקטע שמחבר בין המרכזת לבין בית המנוי.

עמית שכטר: כדי שתתפתח תחרות, צריכה להתקיים האופציה למפעילים חדשים להשתמש במקטע הזה.

אברהם פורז: הוא אומר שהחזון לא יתגשם אם תשב עליהם.

אברהם פורז: .

עמית שכטר: אני סבור שהחזון הזה עשוי להתגשם, משום שבסופו של דבר כל מפעיל רוצה רשת עצמאית משלו.

עמית שכטר: סלקום עצמה התחילה לפעול לפני 6 שנים על התשתית של בזק.

עמית שכטר: למרות זאת, לסלקום יש היום רשת תמסורת עצמאית של למעלה מ-400 קילומטר.

עמית שכטר: למרות שהיתה רשת שאפשר היה לשבת עליה, סלקום הקימה רשת משלה.

עמית שכטר: כל מפעיל רוצה להיות עצמאי.

אברהם פורז: ד"ר שכטר, אנחנו לא עוסקים כרגע במקרו כלכלה, אנחנו עוסקים בחקיקה.

אברהם פורז: מה אתה מציע שהחוק יאמר לגבי הדבר הזה?

עמית שכטר: כיוון שהמשרד, לצערנו, מתנגד לאמץ את ההסדר המקובל בעולם.

עמית שכטר: .

אברהם פורז: הוא לא אומר שהוא מתנגד, הוא אומר שזה צריך להיות בשיקול דעת השר.

עמית שכטר: זה מתנגד.

עמית שכטר: אנחנו סבורים שהכנסת צריכה לחוקק חוק שיחייב את המפעילים, שהניחו בתקופת המנופול את החיבור לבתים, להעמיד בתמורה את המייל האחרון לרשות המפעילים החדשים.

אברהם פורז: אתה יכול לעזור לנו בניסוח של סעיף כזה?

עמית שכטר: אני אשמח לעזור לכם בניסוח.

אברהם פורז: מר רוזן, אנחנו לא נפתח כרגע את הדיון.

אברהם פורז: אנחנו נעבור סעיף סעיף, כאשר לגבי הסעיפים במחלוקת יהיו שני ניסוחים.

אברהם פורז: כשנצטרך להכריע נקיים דיון ונצביע.

דני רוזן: אני קצת מתרעם על כך שאומרים שאנחנו היחידים בעולם שלא עושים את זה.

דני רוזן: אני מוכרח לומר שאנחנו לא היחידים בעולם.

דני רוזן: יש מקומות בעולם שאין חובת אנבנדלינג, ויש הרבה מאוד מדינות בעולם שיש חובת אנבנדלינג שלא הצליחו ליישם.

דני רוזן: היו ועדות של בעלי מקצוע שבדקו, ולכן זה לא דבר שרירותי.

דני רוזן: אנחנו חושבים שכפיית אנבנדלינג תהיה אסון לפיתוח תחרות בתקשורת בישראל.

אברהם פורז: יש את ורסיית משרד התקשורת, האומרת שאנבנדלינג אפשרי אם השר קובע; יש את האפשרות האחרת האומרת שתמיד יש אנבנדלינג, כאשר השר קובע את התנאים ואת המנגנונים; ויש את האפשרות השלישית שיש אנבנדלינג אבל אף פעם לא בכבלים, כי בארצות הברית אף פעם לא עשו אנבנדלינג לכבלים.

אברהם פורז: יש עוד איזו אלטרנטיבה שלא הצגתי?

שלמה קס: יש אפשרות לקבוע שמנקודת הסף בחדר המדרגות לתוך הדירה ובדירה כל מפעיל חדש יכול לבוא, לנתק ולהשתמש בחוטים.

אברהם פורז: גם האופציה הזאת תכתב.

אברהם פורז: היא מאוד פרובלמטית, לדעתי, כי זאת פגיעה קשה בזכות קניין.

אתי בנדלר: למי תהיה הבעלות באותם כלים?

אברהם פורז: הוא טוען שהחוט מנקודת הסף ועד לתוך הדירה הוא בבעלותו של בעל הדירה, ולכן הוא יכול בכל עת לומר שכל ספק יכול לקחת את החוט שלו.

בני איינהורן: מה יקרה אם מנוי ירצה טלוויזיה מלווין, טלפוניה מבזק ואינטרנט מהכבלים?

בני איינהורן: תוהו ובוהו.

רמי בן-נתן: אנחנו מדברים על 4 חלופות שמסתובבות סביב סעיף 5.

רמי בן-נתן: כל מי שמדבר כאן בין זכות שימוש ובין הזכות האחרת, אין ספק שיש כאן פגיעה כזאת או אחרת בזכות הקניין של מי שהתקין ושל מי שהציוד הזה בבעלותו.

רמי בן-נתן: אנחנו שותפים לבקשה של אופק.

רמי בן-נתן: אנחנו מדברים על הקטע שנמצא בבית המנוי.

רמי בן-נתן: אנחנו מבקשים שמי שעובר אחוז מסויים של זיקה לרשיון ועומד בתנאים כאלה ואחרים שכלולים בסעיף 6י"ב בנוסחו דהיום, יאמר שהוא יתחייב להציע את הטיול המצוי בביתו של המנוי, ובכך תגמר דריסת הרגל שיש לכל הגופים האלה בביתנו.

אברהם פורז: זאת אותה משמעות.

אברהם פורז: ההחלטה שלנו היא שיהיו הגירסאות האלה.

אברהם פורז: מי שרוצה להעביר ניסוחים לגבי שינוי הגירסאות כדי שבזמן ההצבעה זה יהיה יותר ברור, מתבקש להעביר את זה לוועדה עד יום ראשון הקרוב.

דני רוזן: הבעיה היא זכות השימוש בחוט.

דב אברמוביץ: יש את נושא קישור הגומלין, ויש את נושא השימוש בתשתיות של אחר.

דב אברמוביץ: מה שדיברנו עליו עד עכשיו היה בקשר לשימוש בתשתיות של אחר, כאשר כאן יש לנו שני חלקים: יש לנו עד הנקודה בבית המנוי, ויש לנו את הבעייתיות המיוחדת של הקיעול בבניין עצמו ובדירה של המנוי.

דב אברמוביץ: אנחנו סבורים בקשר לקישור גומלין שיש לחייב.

דב אברמוביץ: ההבדל בין הההצעה של המשרד שהשר רשאי ובין חיוב, זה בערך כמו ההבדל בשביל אדם דתי בין אפשר ללכת לבית כנסת בשבת ובין חייבים ללכת לבית הכנסת.

יוסי ברג: לצרכנים מאוד חשוב שהחיווט יעבור לבעלותם, גם אם זה בתמורה כפי שיקבע השר בתקנות.

בני איינהורן: רק הצרכנים לא מבינים שאז הם לא יוכלו לקבל שירותים משני ספקים.

אבי (אברהם) גבאי: התעלמתם רק מדבר אחד: מנושא המחירים.

אבי (אברהם) גבאי: בסופו של דבר ועדת הכספים היא זאת שקובעת את תעריפי בזק.

אבי (אברהם) גבאי: האדונים הנכבדים האלה שמדברים על תחרות יעשו תחרות ברמת-אביב על ידי כך שיקחו קווים שמביאים 400, או 500 שקל לחודש, ולא יקחו את הקווים בירוחם שמביאים 50 שקל לחודש, מה שיגרום לתעריפים בפריפרייה לעלות.

אבי (אברהם) גבאי: צריך להבין את זה כאשר מקבלים החלטה כזאת.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו נגד לתת לשר את הסמכות לקבוע אנבנדלינג.

אברהם פורז: ולכן תהיה גם ורסיה של הסדר שלילי, כלומר שאין אנבנדלינג.

אברהם פורז: גישת בזק אומרת הסדר שלילי, כלומר אין אנבנדלינג.

אברהם פורז: גישת משרד התקשורת אומרת אנבנדלינג רק כשהשר קובע ובתנאים.

אברהם פורז: אחרים אומרים תמיד.

אברהם פורז: חלק אומרים רק עד למטה וחלק רק עד למעלה.

אברהם פורז: חלק אומרים שהרשת עוברת לבעלות הלקוח והוא יכול לתת אותה לאיזה מפעיל שהוא רוצה, וחלק אומרים שהיא נשארת בבעלות מי שהתקין, אבל הוא חייב לתת את האפשרות להעביר.

אברהם פורז: בזה סיימנו את סעיף 6, סעיף האנבנדלינג.

דני רוזן: אגב, אנבנדלינג זה מונח רחב שלא מתייחס רק לרשת, הוא יכול להתייחס גם על הנתונים של המנוי.

אברהם פורז: לגבי פג תוקפו של זכיון, סעיף 6יב6, אמרנו בישיבה הקודמת שיש שתי ורסיות: יש ורסיה אחת שזה מה שמשרד התקשורת הציע, ויש את הוורסייה השנייה שלוקחת את הסעיף המנוסח היום ואומרת "בעל רשיון" במקום "בעל זכיון".

גדעון אביטל: יש סעיף אחד שקושר את סעיף 6יב6 עם סעיף 5 לחוק.

גדעון אביטל: הסעיף הזה אומר שהוא מחיל את חובת האנבנדלינג ככל שתהיה גם על חברת כבלים אם היא לא ביקשה רשיון.

גדעון אביטל: זה דבר שלא יעלה על הדעת.

אברהם פורז: זה נשאר פתוח.

אברהם פורז: אנחנו נכריע בזה בבוא העת.

מוריאל מטלון: העליתי בישיבה הקודמת את העניין של אי התניית שירות בשירות.

מוריאל מטלון: המצאתי לכם נייר שבו הראיתי שגם בחוק הבנקאות, גם בחוק הביטוח.

מוריאל מטלון: .

אברהם פורז: גם זאת תהיה אופציה.

אברהם פורז: הטקסט שלך יכנס כאחת האלטרנטיבות שתהיה בהצבעה.

אברהם פורז: סעיף 21 מאושר.

אברהם פורז: לגבי סעיף 22 יש הערות למישהו?

אברהם פורז: סעיף 22 מאושר.

אברהם פורז: סעיפים 23, 24 מאושרים.

דורית ענבר: בסעיף 24 יש בעיה שנולדה כתוצאה מהגדרת איזור שהשתנתה.

אברהם פורז: מה את מציעה?

דורית ענבר: אני מציעה להוסיף בסוף סעיף שמקנה סמכות למועצה לקבוע את האיזורים שבהם יהיו השידורים האיזוריים.

אברהם פורז: בסדר גמור.

אברהם פורז: סעיפים 25,26,27,28 מאושרים.

בני איינהורן: בסעיף 25 להצעת החוק הממשלתית יש שינוי מהותי.

בני איינהורן: בהצעת החוק שלך אין עם זה בעיה.

אברהם פורז: 28,29,30,31,32 מאושרים.

נילי יבניאלי: אני רוצה להוסיף לסעיף 32 הגדרה של מתקן גישה אלחוטית שתכלול את האנטנה.

אברהם פורז: מה, את רוצה להתקין אנטנה בלי הסכמה?

נילי יבניאלי: זה לא בלי הסכמה.

נילי יבניאלי: אנחנו בסך הכל בנושא של הגדרות.

אברהם פורז: אם יסתבר שאנחנו רוצים לעשות דין מהותי בזה, נרצה גם את ההגדרה.

נילי יבניאלי: הדינים הקיימים היום - אלה שנעביר אותם עכשיו מפרק הכבלים לפרק המקרקעין - הם סעיפים שבשקט יכולים לחול על מתקן גישה אלחוטית.

נילי יבניאלי: אין שום בעיה.

אברהם פורז: אין מחלוקת.

אברהם פורז: אני לא בטוח שצריך לקבל עכשיו החלטה.

נילי יבניאלי: זה לא פטור מהיתר בנייה.

נילי יבניאלי: יש שני עניינים: אחד - הגדלה בתהליך היתר הבנייה והעברה לוועדה כזאת במקום לוועדה אחרת.

דני רוזן: יש הצעת חוק פרטית אצלך פה בוועדה שמתייחסת לזה.

אברהם פורז: אנחנו נגיע לנושא הזה.

אברהם פורז: זה ייכלל בדיונים שלנו.

אברהם פורז: אתם הצעתם שמה שנקבע לגבי אנטנות הקליטה של הלווין יחול גם על צלחות שמשדרות.

אברהם פורז: זה לא אותו דבר.

נילי יבניאלי: אבל אני לא מדברת על פטור מהיתר בנייה.

אברהם פורז: מה את רוצה שיהיה כתוב?

נילי יבניאלי: שתהיה הגדרה.

אברהם פורז: אם תעבירי את ההגדרה, תהיה הגדרה.

שלמה קס: המשמעות של מערכות LMDS על גג הבית זה כמו לקחת הספק של הסלולר שעומד ליד הראש ולשים אותו על הגג.

אברהם פורז: 32,33,34 מאושרים.

נילי יבניאלי: ב-34 אנחנו צריכים להשתמש בהגדרה הזאת.

אברהם פורז: התשובה היא לא.

אברהם פורז: אנחנו נכנס לזה יחד עם ההצעה של חבר הכנסת אלי בן-מנחם.

אתי בנדלר: לא להוסיף הגדרה?

אברהם פורז: זה יהיה ביחד עם החוק של חבר הכנסת אלי בן-מנחם.

אברהם פורז: סעיפים 35,36,37,38 מאושרים.

גלי גרוס: לפי הפרק הזה יש גריעה מזכויות המדינה.

גלי גרוס: המדינה היום יכולה לעשות שימוש בתשתית הכבלים לצרכים שהיא רואה.

גלי גרוס: במעבר רק לערוצים יעודיים אנחנו רואים פגיעה.

אברהם פורז: בבוא העת תבקשו שהסעיף יימחק.

אברהם פורז: כרגע הוא אושר.

דוד ליבאי: למה לבטל את 6לב בשלב זה?

דוד ליבאי: אולי נדחה את זה לדיון רציני.

אברהם פורז: כשם שיש הצעה לבטל, יש הצעה לא לבטל ולא לשנות.

אברהם פורז: בהנחה שהרעיון לבטל לא יתקבל, נחזור.

אברהם פורז: .

יזהר טל: רק להסביר מדוע הוא בוטל כאן.

יזהר טל: יש סעיף מקביל על רשת בזק ציבורית.

אברהם פורז: פרופ' ליבאי, אנחנו לא כבולים.

דוד ליבאי: הסעיף פתוח לדיון?

אברהם פורז: בוודאי.

אברהם פורז: אנחנו לא נבטל כרגע את סעיף 6לב.

אברהם פורז: סעיפים 38,39 מאושרים.

נילי יבניאלי: סעיף 34 להצעת החוק מדבר על כך שהנחת כבלים בקרקע דורשת היתר בנייה.

נילי יבניאלי: צריך להפוך את הניסוח של הסעיף באופן כזה שהוא יאמר שכנדרש היתר בנייה, יגיש בעל הרשיון תוכנית.

אתי בנדלר: זה הבדל מזערי.

נילי יבניאלי: אין כוונה בסעיף הזה ליצור חובת היתר בנייה.

אברהם פורז: אנחנו לא אומרים שצריך ואנחנו לא אומרים שלא צריך.

אברהם פורז: האופציה שלא צריך היתר בנייה תהיה אחת האופציות.

גדעון אביטל: אין היום היתר בנייה.

גדעון אביטל: אני מציע לא לגעת בסעיף.

אברהם פורז: סעיפים 38,39,40,41,42,43,44,45,46,47,48 מאושרים.

לאה ורון: לגבי סעיף 48 יש את הבקשה של חבר הכנסת אלי בן-מנחם להרחיב את הגדרת מתקן שידור לוויני כך שבמקומה יבוא מתקן או התקן המשדר או המיועד לשדר שידור לוויני או התקן מערכת גישה אלחוטית אחרת, הכל לפי העניין.

אברהם פורז: האם אתם מדברים על זה שמי שמעביר טלקומניקציה בדרך אלחוטית ומתקין התקנים מסויימים, יהיה פטור מהיתר בנייה?

נילי יבניאלי: לא כולם.

נילי יבניאלי: יש ברשת שני סוגי אנטנות: אנטנות בסיס שהן קרובות יותר לשדרת הרשת, כלומר אנטנות יותר גדולות שמרכזות את התנועה מהמתחמים הביתיים, ויש אנטנות על הגגות, שהן אנטנות יותר קלות שמשדרות בהספקים יותר נמוכים וגודלם בסך הכל 30 סנטימטר.

נילי יבניאלי: עליהן אנחנו מעוניינים לקבל את הפטור.

נילי יבניאלי: דרך אגב, הן לא יותקנו על כל בניין.

נילי יבניאלי: נושא הקרינה מוסדר לא באמצעות היתר הבנייה.

דני רוזן: הגישה של חבר הכנסת בן-מנחם בהצעת החוק הפרטית שלו היא גישה מאוד פרקטית.

דני רוזן: הוא בעצם מבקש להחיל את ההסדר שאתה יזמת בנושא צלחות לווין גם על מתקני שידור זעירים.

דני רוזן: זה נראה הסדר טוב שאני מציע לאמץ.

אברהם פורז: מאחר שאנטנות השידור הקטנות שמותקנות על הבניין יכולות לגרום לשינוי חיצוני של בניין וכל שינוי חיצוני של בניין טעון היתר, אנחנו צריכים לשאול אם אנחנו רוצים לשלוח כל מתקין אנטנה כזאת לוועדה המקומית לתכנון ובנייה.

אברהם פורז: אנחנו רוצים לאפשר להם את אותו דבר שאיפשרנו ללווין: להתקין את האנטנות.

אברהם פורז: אחר כך יש את שאלת הקרינה.

אברהם פורז: שאלת הקרינה צריכה להיות מוכרעת על ידי שר התקשורת.

דני רוזן: לא על ידינו, על ידי השר לאיכות הסביבה.

אברהם פורז: אנחנו נכניס את הרעיון הגלום בהצעתו של חבר הכנסת אלי בן-מנחם לגבי פטור מהיתר בנייה.

גדעון אביטל: ישנה הצעת חוק של המשרד לאיכות הסביבה שהוגשה בשבוע שעבר.

גדעון אביטל: היא עוסקת בדיוק בעניין הזה.

גדעון אביטל: כדאי שיהיה תיאום בין הדברים.

אברהם פורז: נכון, אבל כדי לדעת אם זה פטור מהיתר אני צריך לדבר על הפיזיקה שלו, על הגודל.

דני רוזן: המימדים זה גודל פיזי.

אברהם פורז: מה הגודל הפיזי?

דני רוזן: 50 ס"מ על 10 ס"מ.

אברהם פורז: נכון לרגע זה, אנחנו אומרים שאנטנה זעירה היא אנטנה שגודלה אינו עולה על רבע מטר מרובע.

אברהם פורז: אחר כך נראה איפה אנחנו מתקינים אותה ומתי היא פטורה.

אברהם פורז: סעיפים 49, 50 מאושרים.

דוד ליבאי: אנחנו מבקשים לא לבטל את סעיף 50.

אברהם פורז: סעיף 50 לא יבוטל.

אברהם פורז: תהיה גירסה א' לבטל וגירסה ב' לא לבטל.

אתי בנדלר: לגבי סעיף 37 המתייחס לביטול סעיף 6לב לחוק העיקרי יש שתי גירסאות.

אברהם פורז: סעיפים 51,52 מאושרים.

מוריאל מטלון: סעיף 52 הוא הסעיף שמכיל את כל ההוראות לגבי הלווין.

מוריאל מטלון: אני מזכיר לאדוני שסוכם כאן שלגבי רשיון קיים לא יהיו שינויי חקיקה רטרואקטיביים שפוגעים בזכויות הקנייניות.

אברהם פורז: אתה תעביר נוסח לגברת בנדלר.

בני איינהורן: אדוני גם אמר שיהיה שיוויון בין הכבלים ובין הלווין.

אברהם פורז: מר מטלון, אני לא יכול להפעיל עכשיו טייס אוטומטי טוטאלי, אני יכול להפעיל טייס אוטומטי חלקי.

אברהם פורז: בעיקרון אני נגד פגיעה בזכות שניתנה ולתקופה שניתנה, אבל לפעמים יש שינויים קלים שמחוייבים מכורח המציאות.

מוריאל מטלון: בקריאה השנייה והשלישית נעבור באופן פרטני על הדברים.

אברהם פורז: אני לא רוצה שיום אחד תלך לבג"ץ ותגיד שזה נושא חדש.

אברהם פורז: המטרה היא לא לפגוע, אבל אי אפשר לומר שזה ב-100%.

מוריאל מטלון: בקריאה שנייה ושלישית נוכל להתייחס לזה.

יזהר טל: יש סעיפים להסדר שאנחנו הצענו להחיל אותם בטיוטה שלנו בהצעת החוק.

אברהם פורז: אנחנו נדון בזה באופן פרטני.

אברהם פורז: אני נתתי את האני מאמין שלי שאני לא רוצה לפגוע בזכות מוקנית קיימת.

אברהם פורז: בגדול אנחנו לא פוגעים בזכויות קיימות, אבל לפעמים בנסיבות שזה מצדיק אז עושים גם את זה.

יזהר טל: אני רק רוצה להבהיר שפה לא מדובר בהכרח באיזו שהיא נסיבה שולית ומאוד חריגה, אלא לפי העקרונות המקובלים יש פגיעות שהן מוצדקות ולכן הן אפשריות.

יזהר טל: שלא יהיה איזה עיקרון כללי שהחקיקה לא יכולה לפגוע אלא רק במשהו מאוד חריג ושולי.

יזהר טל: זאת לא עמדתנו וגם לא עמדת הפסיקה.

אברהם פורז: אנחנו נשקול את העניין לגופו, בלי לתת הצהרות.

דוידה לחמן-מסר: מה שיזהר רוצה להגיד הוא שאפשר לקבוע ואחר כך נסביר שזה לתכלית ראויה.

אברהם פורז: אבל רצוי לא לפגוע.

אברהם פורז: סעיפים 53,54,55,56 מאושרים.

דוד ליבאי: בסעיף 56 אנחנו מבקשים שימוע.

אברהם פורז: הם מבקשים להוסיף את המילים "לאחר שנתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו".

אברהם פורז: סעיפים 57,58,59,60 מאושרים.

דוידה לחמן-מסר: בסעיף 61 אנחנו רוצים שתנתן הודעה למחזיק.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מדברים על אנשים פרטיים, שמחר 4 חברות פרטיות יכנסו ויחפרו להם בבית.

דוידה לחמן-מסר: זה לא יעמוד בזכות הקניין.

דני רוזן: אבל זאת קרקע ציבורית.

אברהם פורז: הסעיף מאושר כפי שהוא.

אברהם פורז: אנחנו נשקול את השאלה אם ראוי לתת הודעה, או לא ראוי לתת הודעה.

אברהם פורז: כרגע סעיף 61 מאושר.

אברהם פורז: סעיפים 62,63,64,65,66,67,68,69 מאושרים.

דוד ליבאי: בסעיף 70 אנחנו מבקשים שאדוני יוסיף את שידורי הלווין.

אברהם פורז: אומר פרופ' ליבאי שעושים עכשיו איזו שהיא נורמה חדשה שאפשר להטיל עיצום כספי על מי שהפר רשיון.

אברהם פורז: אני לא יודע אם זה חל עליכם או לא.

אברהם פורז: אם נניח זה לא חל, אתם מוכנים שזה יחול?

מוריאל מטלון: לא ביקשנו היום רשיון ולא ביקשנו להכנס לתחומים חדשים.

מוריאל מטלון: יש לנו רשיון.

מוריאל מטלון: יש סנקציות ברשיון.

מוריאל מטלון: אפשר לקחת לנו את הרשיון.

אברהם פורז: זה יחול גם על הלווין.

דורית ענבר: בסעיף 37ב1(ב), שמדבר על הסמכויות להטלת סנקציות על ידי ראש מועצה, צריך להוסיף סנקציות על פי הרשיון ורשיון ללווין.

דורית ענבר: זה נשמט מכאן.

דורית ענבר: צריך להכנס את זה לכאן, כי זה לא קיים.

אתי בנדלר: האם פיסקה (6) לא מספקת אותך?

דורית ענבר: לא.

דורית ענבר: צריך להיות (7), שאומר: הפר תנאי מתנאי הרשיון או מתנאי הרשיון לשידורי לווין וכו'.

דורית ענבר: אני אעביר לך נוסח.

יזהר טל: דורית, הדברים הלאה סודרו בצורה מסודרת.

יזהר טל: ישבנו על זה בלי סוף.

גדעון אביטל: אדוני היושב-ראש, במקום שייכתב פי 20 או פי 30, אנחנו מבקשים שיהיה כתוב "עד" כדי שיהיה שיקול דעת.

גדעון אביטל: זה מופיע פעמיים.

אתי בנדלר: עיצומים כספיים הם בדרך כלל בסכומים מוחלטים.

אברהם פורז: תכתבי את המילה "עד".

אברהם פורז: סעיפים 70,71,72,73,74 מאושרים.

דוידה לחמן-מסר: לגבי סעיף 75, אנחנו מאוד בעד האינטרנט המהיר, אבל אנחנו לא יכולים שמשרד התקשורת יקח את מקומו של משרד החינוך.

אברהם פורז: אנחנו נשאיר את הסעיף כדי שנוכל לדון בו בבוא העת.

אמיר לוי: אתה בעד לייעד הכנסות?

אברהם פורז: כהשקפת עולם לא, אבל לצורך הקריאה הראשונה אני מוכן.

אברהם פורז: סעיפים 76,77 מאושרים.

אברהם פורז: מה לגבי החוק של מיקי איתן?

אברהם פורז: צריך לשלב אותו פה?

אתי בנדלר: לדעתי, הנושא כבר משולב.

יזהר טל: הנושא לא שולב.

אברהם פורז: רבותי, אנחנו כותבים הוראת מעבר בחוק שאומרת שבשלב זה, עד למועד פקיעת זכיונות הכבלים, שר התקשורת רשאי להתיר לחברות הכבלים להעביר שירותי אינטרנט.

אתי בנדלר: האם מתקבלת החלטה כאן לאחד את הדיון בשתי הצעות החוק?

אברהם פורז: אנחנו את הצעתו של חבר הכנסת מיכאל איתן לא נאחד כרגע.

אברהם פורז: אנחנו נעביר אותה בתור דיסיפלינה נפרדת.

אברהם פורז: אנחנו כרגע מאשרים את הצעת איתן כנוסחה לקריאה ראשונה.

אברהם פורז: אנחנו מאשרים גם את ההצעה של מספר חברי כנסת לקריאה ראשונה.

אברהם פורז: מה עמדת האוצר לגבי עלות הצעות החוק?

אברהם פורז: יש לכם הערכה?

יוסי ברג: אדוני דיבר על קביעת מדיניות לגבי הגנת הצרכן שהוא רצה להכניס לחוק.

יוסי ברג: בסוף הוא שקל וביקש דוגמה.

יוסי ברג: חוק הטלקומניקציה האמריקאי בשנת 1996 אימץ כללים להגנת הצרכן על ידי קידוד ואפיון תוכניות טלוויזיה.

אברהם פורז: יש הצעת חוק אחרת.

אברהם פורז: גברת ענבר, האם אתם בתור מועצה לשידורי כבלים רשאים לומר שתוכניות מסויימות הן רק למבוגרים?

דורית ענבר: זה מצוי בכללי השידורים.

דורית ענבר: יש חוק של חבר הכנסת אורלב שגם כן מבקש לעשות את הדבר הזה.

אברהם פורז: מה אתה מציע?

יוסי ברג: אנחנו מבקשים שבסעיף 6 יכניסו את המילים "הגנת הצרכן".

אתי בנדלר: אני מבקשת לחזור לעמוד 7 למעלה.

אתי בנדלר: היתה הצעה להוסיף את המילים "והגנת הצרכן".

אתי בנדלר: ההחלטה שלך היתה לא לשלב את זה.

אתי בנדלר: האם עכשיו אתה מחליט לשנות את ההחלטה הקודמת ולהוסיף את המילים "והגנת הצרכן"?

אברהם פורז: מה זה הגנת הצרכן?

אברהם פורז: מותר לך היום לומר שאסור להטעות?

אברהם פורז: האם מותר לך להגביל לקטינים ולא לספר להם סיפורים?

דורית ענבר: אני רוצה להסביר מדוע הוצעה ההצעה הזאת בהצעת החוק הממשלתית וגם אצל אדוני בנושא הגנת הצרכן.

דורית ענבר: הגנת הצרכן זה נושא כללי.

דורית ענבר: כאשר יש רשות ספציפית שיש לה התמחות בתחום מסויים, אז היא מחוקקת או קובעת כללים ספציפיים לגבי אותם נושאים.

אברהם פורז: אבל יש לך סמכות, או לא?

דורית ענבר: לדעתי, אדוני, יש לי סמכות גם היום, אלא שהרבה דברים שאני חושבת שיש לי סמכות אנשים חולקים עליהם לפי הנוחות.

אברהם פורז: את מציעה שיופיעו המילים "והגנת הצרכן"?

דורית ענבר: בוודאי.

אברהם פורז: אוקיי, נוסיף אותם.

אתי בנדלר: "אתיקה בשידורים והגנת הצרכן"?

אתי בנדלר: אתה מדבר רק על התכנים?

אברהם פורז: אני מדבר על התכנים.

דורית ענבר: זה לא רק תכנים.

אתי בנדלר: השאלה היא אם זה רק תכנים.

אברהם פורז: בואו נשאיר את הויכוח.

אברהם פורז: תכתבי "והגנת הצרכן".

אתי בנדלר: אז אני אכתוב "בכל הנוגע לשידורים".

אתי בנדלר: לעניין זה אין מחלוקת שזה הכי רחב, כי אנחנו לא מדברים על מחירים.

דורית ענבר: אני קובעת גם במחירים.

דורית ענבר: כשאני דנה היום עם חברות הכבלים על הסכם המנוי בשידורים דיגיטליים שלהם, אני דואגת לטובת המנוי שיגיע הטכנאי בזמן, שיפצו אותו אם הוא לא מגיע, שיציעו לו 4 אופציות לציוד קצה, שלא יפלו.

דורית ענבר: אלה דברים שנוגעים להגנת הצרכן.

אתי בנדלר: "והגנת הצרכן" זו ההחלטה שמתקבלת?

אברהם פורז: כן.

מיכאל איתן: אני מתנגד בכל תוקף למה שכתוב בסעיף 75.

מיכאל איתן: משרד החינוך דופק את נושא האינטרנט והמחשוב.

אברהם פורז: מה האלטרנטיבה שאתה מציע?

מיכאל איתן: משרד החינוך צריך להביא כסף.

מיכאל איתן: אני לא בעד להוריד את הסעיף, רק לעשות אותו בצורה אחרת.

מיכאל איתן: זה צריך להיות במסגרת אחרת.

מיכאל איתן: לא יכול להיות שיעבירו את זה למשרד החינוך.

אברהם פורז: אני מציע שתעביר ליועצת המשפטית שלנו היום את הצעתך האלטרנטיבית לסעיף.

אברהם פורז: יהיו שתי גירסאות: הגירסה הזאת והנוסח שאתה תציע.

אברהם פורז: בעיקרון אנחנו מאשרים את הרעיון הגלום בהצעתו של חבר הכנסת איתן למודל אחר לתמיכה באינטרנט.

אברהם פורז: יש לך איזה רעיון כללי איפה היית רוצה לראות את זה?

מיכאל איתן: אני אבדוק איך זה נעשה בארצות הברית ובמקומות אחרים.

אתי בנדלר: זו ישיבה אחרונה.

אתי בנדלר: הוועדה צריכה לאשר את העיקרון.

אברהם פורז: מה העיקרון?

מיכאל איתן: העיקרון אומר שהכסף יוצא למטרות קידום, צמצום פערים דיגיטליים.

אברהם פורז: מי הגורם שיקבע?

מיכאל איתן: אני חושב שזאת תהיה שערוריה לתת למשרד החינוך לעשות את זה.

מיכאל איתן: הוא זה שאשם במה שקורה.

אברהם פורז: אתה רוצה שהשר לענייני מדע יקבע?

מיכאל איתן: זה צריך להיות במסגרת מוסדות רווחה, לאו דווקא בתי ספר.

מיכאל איתן: זה יכול להיות ספריות ציבוריות.

אברהם פורז: לפי המלצות ועדה ציבורית שימנה שר המדע.

אתי בנדלר: אתה מקים איזו שהיא ועדה חדשה לחלוקת כספים יחודיים.

אתי בנדלר: זאת המשמעות של זה .

מיכאל איתן: לכל משרד ממשלתי יש סמכות לתת תמיכות ומענקים.

מיכאל איתן: אני מוכן שגם לעניין הזה, לפי קריטריונים שייקבעו, יחולק הכסף על ידי ועדה שתורכב מנציג משרד התקשורת ומשרד החינוך והמדע.

דוידה לחמן-מסר: אפשר להגיד מועצה ציבורית שתמנה הממשלה לעניין זה?

מיכאל איתן: כן.

אברהם פורז: בסדר.

אברהם פורז: זאת תהיה ועדה ציבורית שתמנה הממשלה לעניין זה.

אברהם פורז: את סעיף ההגדרות אנחנו משאירים כמו שהוא בלי להכנס אליו כרגע.

אבי (אברהם) גבאי: החוק הזה יוצר את הכללים לפתיחת השוק לתחרות.

אבי (אברהם) גבאי: זה משנה את אופן הפעולה שלנו.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו מבקשים לאפשר לנו לשנות את התעריפים בהליך קצת פחות מסורבל.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו מבקשים להוציא את ועדת הכספים מהעניין.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להזכיר לאדוני שהנושא הזה היה בסמכות ועדת הכלכלה, ואחד התיקונים בחוק ההסדרים היה כתיבת ועדת הכספים במקום ועדת הכלכלה.

אברהם פורז: מר גבאי, כל עוד אתם דפקטו מונופול, אנחנו לא ניתן לכם אפשרות לקבוע את התעריפים בלי פיקוח ציבורי.

אבי (אברהם) גבאי: בשביל זה יש שרים.

אברהם פורז: אתה כרגע עדיין מונפול, ותהיה עוד הרבה שנים מונופול לפי כל ההגדרות.

אברהם פורז: אני לא יכול לתת לך כרגע לעשות חיים משוגעים.

אבי (אברהם) גבאי: אבל השרים מפקחים עלינו.

אבי (אברהם) גבאי: שר האוצר ושר התקשורת מפקחים עלינו.

אבי (אברהם) גבאי: חברת חשמל היא מונופול ולגביה אין פיקוח של ועדה של הכנסת.

אברהם פורז: אחת משתיים: או שיש לכם הסבר טוב ותשכנעו את הוועדה.

אברהם פורז: .

אבי (אברהם) גבאי: אני רק מבקש להכניס את זה כדי שנוכל לדון על זה בקריאה שנייה ושלישית.

אברהם פורז: התשובה היא לא.

אברהם פורז: גם בשלב הבא אני אומר לך לא.

אבי (אברהם) גבאי: בנושא של הליך קצר יותר לקביעת חבילות הוזלה ללקוחות, במקום התהליך הקיים היום שאנחנו צריכים לבקש בקשה ולא יודעים מתי יתנו לנו תשובה, אנחנו מבקשים להפוך את זה להליך שבו אנחנו מגישים בקשה ואם לא פוסלים לנו את זה זה מאושר.

אברהם פורז: אני אף פעם לא נותן את ידי לשום חקיקה שאומרת שאם יש מחדל של השילטון, אוטומטית מקבלים.

אבי (אברהם) גבאי: הוא רשאי לפסול.

אברהם פורז: ואם הוא נרדם ושכח לפסול?

אבי (אברהם) גבאי: אני מודיע לו.

אברהם פורז: לא.

אבי (אברהם) גבאי: מר פורז, לא יכול להיות חוק שפותח את השוק לתחרות, מקל על כולם, ורק את בזק משאיר בכבלים שלה.

אברהם פורז: דעתי שונה משלך.

אבי (אברהם) גבאי: אבל תן לנו את ההזדמנות להסביר את זה .

אברהם פורז: אני אתן לכם הזדמנות אחרי הקריאה הראשונה להסביר, רק שתדעו שהסיכוי שלכם לשכנע אותי כל עוד אתם בעוצמה שיש לכם היום הוא מאוד קטן.

דני רוזן: הצעת החוק הממשלתית שהוגשה מבוססת על אותן ועדות שניתחו היטב את ענף התקשורת.

דני רוזן: אם, למשל, עושים שינוי מג'ורי, כמו חיוב אנבנדלינג, אז צריך לעשות גם תיקונים נוספים כדי להחזיר את האיזון.

אברהם פורז: מר רוזן, תצאו מתוך הנחת עבודה שיכול להיות שהכנסת תרצה לקבל אנבנדלינג בוורסיה מצומצמת.

אברהם פורז: תכינו את עצמכם לצעדים שנדרשים למקרה שזה קורה.

אברהם פורז: אתם יכולים לומר מה גישתכם, אבל שיהיה לכם גם קו הגנה שני למקרה שזה קורה.

אלי דוחן: לגבי ההצעה הפרטית של חבר הכנסת איתן לשירותי אינטרנט, אנחנו מציעים להוסיף שהשר יהיה רשאי להעניק את הרשיון רק עד תום תקופת הזכיון.

אברהם פורז: זה ברור.

מיכאל איתן: אני מאוד מקווה שלא יהיה צורך בהצעת החוק שלי.

מיכאל איתן: במידה ויהיה בה צורך, תהיה לי האפשרות להעלות כל מיני נושאים גם לגבי תקופת הביניים כתנאים להפעלת ההסדר.

אבי (אברהם) גבאי: תהיה לי האפשרות להעלות את הטענות בקריאה שנייה ושלישית?

אתי בנדלר: הוא העלה כאן כרגע שני נושאים, כאשר אחד זה נושא התעריפים בסעיף 15 לחוק הבזק, שאיננו מטופל באף הצעת חוק.

אתי בנדלר: אם הוא ינסה להעלות את זה אחרי הקריאה הראשונה יש סיכוי רב.

אתי בנדלר: .

אברהם פורז: צריך למחוק את אישור ועדת הכספים.

אברהם פורז: חברת בזק אומרת שדי לה בצרות שיש לה עם השר.

אברהם פורז: אני אמרתי שדעתי היא שלילית.

אברהם פורז: כדי לאפשר לו לפתוח את זה מחדש אחרי קריאה ראשונה, תהיה ורסיה נוספת שתאמר שהסעיפים באישור ועדת הכספים יימחקו.

גדעון אביטל: אדוני, אם השינוי הזה נעשה, אני חושב שמתחייב שינוי נוסף.

גדעון אביטל: אדוני אמר עכשיו למנכ"ל משרד התקשורת שהמשרד צריך להערך לכך שאולי תהיה חובת אנבנדלינג כלשהי.

גדעון אביטל: אשר על כן, אני מבקש לדבר רק על דבר אחד שמתחייב מהנושא הזה ,והוא המחיר.

גדעון אביטל: עד עכשיו הצעת החוק לא מטפלת בעניין הזה.

גדעון אביטל: בסעיף 5(ד) נקבע שהמחיר יהיה לפי שיטת חישוב שיקבע השר, בתוספת רווח סביר.

גדעון אביטל: אם תהיה חובת אנבנדלינג, אני חושב שחובה לחזור לנוסח המקורי של סעיף 5 וסעיף 6לד, שעל בסיס העלות הכוללת.

גדעון אביטל: .

אברהם פורז: האם הנוסח הזה לא מאפשר לשר לשקול את מה שאתה אומר?

גדעון אביטל: התשובה היא לא.

אברהם פורז: למה?

גדעון אביטל: משום שיש הבדל בין עלות לעלות כוללת.

גדעון אביטל: חברת בזק או חברות הכבלים השקיעו בתשתית שלהם בידיעה שישנו אותו סעיף 5 וסעיף 6לד של מתן שירות.

גדעון אביטל: .

דני רוזן: לא נכון, הסעיף בכלל לא חל עליהם.

גדעון אביטל: שימוש ברשת כבלים לפי סעיף 6לד בנוסח המקורי, ושימוש ברשת בזק לפי סעיף 5 בנוסח המקורי, היה בתשלום לפי עלות כוללת ועוד רווח סביר.

גדעון אביטל: על בסיס זה הגורמים נכנסו להשקעות.

גדעון אביטל: אנחנו מבקשים שאם תהיה איזו שהיא תזוזה מהצעת פורז בנושא אנבנדלינג, כבר עכשיו, כדי שלא יגידו עניין חדש, אנחנו מבקשים לתקן את סעיף 5(ד) ולהציע חלופה שהתשלום לא יהיה לפי שיטת חישוב.

גדעון אביטל: .

אברהם פורז: מר אביטל, אני מקבל את מה שאמרת.

אברהם פורז: אתה תעביר לגברת בנדלר נוסח שייכנס כאלטרנטיבה נוספת.

אתי בנדלר: אתה מדבר על סעיף בהצעת החוק או על החוק העיקרי?

גדעון אביטל: בחוק העיקרי.

גדעון אביטל: סעיף 5(ד) וסעיף 6לד(ב).

אברהם פורז: אנשי האוצר, האם אתם יכולים להגיד לנו אם יש עלות תקציבית לחוק?

אמיר לוי: יש שני סעיפים.

אברהם פורז: הערכת המציעים היא שלחוק הזה אין שום עלות תקציבית והוא יביא למדינה הכנסות בהיקף שמאוד תלוי בהיקף החקיקה.

אברהם פורז: אם יש לכם השגות על חוות הדעת של המציעים שהחוק יכניס למדינה מאות מיליונים, אתם מתבקשים עד יום ראשון להביא את הערכתכם החולקת.

דני רוזן: הרעיון של חיוב האנבנדלינג עלול לגרום למאות מיליוני דולר בשנה הזרמה לקרן שירות אוניברסאלי.

אברהם פורז: יש אפשרות אחת שיהיה כתוב שעמדת הממשלה היא, ויש אפשרות שיהיה כתוב עמדת משרד האוצר היא ועמדת משרד התקשורת היא.

אתי בנדלר: אני מצטערת, זה לא ניתן.

אתי בנדלר: התקנון קובע שנציג האוצר.

אתי בנדלר: .

דני רוזן: אני סומך על האוצר.

יזהר טל: כיוון שהשיטה שנבחרה כאן היא להכניס את מירב הוריציות לפי מה שכל מישהו העלה, יש סכנה מאוד רצינית, בניגוד להצעת החוק הממשלתית שהתבססה על שורה של דוחות ושל עבודה מתודית, שבסופו של דבר יצא חוק בלי שום אחדות קוהרנטית בין המרכיבים שלו.

יזהר טל: זה דבר מסוכן לכל ההסדרה של החוק.

אברהם פורז: ד"ר טל, גם אם היתה בפנינו רק הצעת חוק ממשלתית והיינו מכניסים בה שינויים, היא היתה מאוד לא קוהרנטית, לשיטתך.

אברהם פורז: אתה צריך לסמוך על חברי הכנסת שעם כל הבעייתיות שיש בנו והיא לא קטנה אנחנו נוציא בסוף מוצר לא רע.

אתי בנדלר: עלויות להצעת החוק של חבר הכנסת מיכאל איתן.

אברהם פורז: להערכת המציע, אין עלות.

אברהם פורז: האוצר יכול להביא חוות דעת אחרת.

אתי בנדלר: יש הפסד הכנסות, להערכתם?

אברהם פורז: אנחנו מגישים את שני החוקים לקריאה ראשונה.

אמיר לוי: לשתי ההצעות נעביר את ההסבר על אובדן ההכנסות.

אברהם פורז: אני מאוד לא שבע רצון מהישיבה של היום.

אברהם פורז: לדיונים שהיו עד כה היתה חשיבות גדולה לחברי הכנסת.

אברהם פורז: אני לא יכול לדבר בשם כולם, אני יכול לדבר לגבי עצמי.

אברהם פורז: חלק מהסוגיות התחדדו אצלי והתבהרו, ולכן הזמן שלכאורה בזבזנו פה על החוק המצחיק הזה, עם מיליון וריסיות, עם כל האופציות פתוחות, בכל זאת מייצב אותנו מבחינת הידע יותר נכון.

אברהם פורז: ולכן, לדעתי, כשנגיע אחרי קריאה ראשונה גם בהצעה הממשלתית וגם בהצעת החוק הפרטית, עבודתנו תהיה קלה יותר.

אברהם פורז: תודה רבה.