ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 213, 2000-11-20 00:00

חברי הוועדה: שלום שמחון

מוזמנים: מיכל דויטש, עו"ד משרד האוצר טלי דולן, עו"ד מינהל הכנסות המדינה, משרד האוצר חיים פרננדס אגף תקציבים, משרד האוצר אורן גלעד אגף תקציבים, משרד האוצר איטה ילין משרד העבודה והרווחה יעל אחי-לאה משרד המשפטים בועז מקלר יחידת המיסוי הבין-מושבית

קצרנית: נושא:

קצרנית: הצעת חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות (תיקון – מסלול הטבות חלופי), התשנ"ט-1999.

קצרנית: הצעת חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות (תיקון – מסלול הטבות חלופי), התשנ"ט-1999.

אברהם פורז: חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות (תיקון - מסלול הטבות חלופי).

שלום שמחון: הצעת החוק הזאת עברה בכנסת הקודמת בקריאה טרומית.

שלום שמחון: התנהל משא ומתן לא קטן עם נציבות מס הכנסה, אבל בינתיים הכנסת התפזרה ולא הגענו לקצה העניין.

שלום שמחון: ממה שהיה בקדנציה הקודמת, אני יודע שמשרד החקלאות תמך בהצעת החוק הזאת.

שלום שמחון: האוצר טען שאם חלק מהמושבניקים לא משלמים מס הכנסה לא צריך את החוק הזה.

שלום שמחון: לפי דעתי, החוק הזה נחוץ דווקא היום.

אברהם פורז: מה, חלק מהמושבניקים לא מגיעים לסף מס?

אברהם פורז: עד כדי כך המצב חמור?

טלי דולן: כן.

שלום שמחון: צריך לעשות אבחנה בין החקלאות לתעשייה.

שלום שמחון: צריך לאפשר מסלולים חלופיים מעבר למסלולים שקיימים היום במינהלת ההשקעות במשרד החקלאות.

שלום שמחון: התקציב של מינהלת ההשקעות במשרד החקלאות הוא תקציב מוגדר, כאשר הוא נגמר בשלבים מאוד מוקדמים של השנה.

שלום שמחון: למי שרוצה להשקיע בחקלאות אין מסלולים אחרים שבמסגרתם הוא יכול לבצע את ההשקעות שלו.

אברהם פורז: מה בעצם מוצע פה?

שלום שמחון: מה שאני מציע הוא שיהיה מסלול הטבות חלופי ליחיד.

שלום שמחון: כמו שאמרתי קודם, נכון לעכשיו כל ההשקעות בחקלאות בנויות על מה שקורה במינהלת ההשקעות.

שלום שמחון: אם מישהו רוצה להשקיע במסלולים אחרים שמאפשרים לו הטבות במס, אין לו את האפשרות הזאת היום.

שלום שמחון: אני מציע שאלה שבכל זאת משלמים מס יוכלו לעשות לעצמם את החשבון מה יותר כדאי להם – ללכת למסלול של מינהלת ההשקעות, או ללכת למסלול שמאפשר להם לא לשלם מס ודרך העניין הזה לבצע את ההשקעות שלהם.

שמחה יודוביץ: בחוק לעידוד השקעות הון הוסיפו סעיף מסלול הטבות חלופי לחברות בע"מ.

שמחה יודוביץ: זה נעשה בראשית שנות ה-90.

שמחה יודוביץ: ההתארגנויות בתעשייה הן חברות בע"מ.

שמחה יודוביץ: הן כל הזמן מנצלות את המסלול הזה.

אברהם פורז: מה המשמעות של החוק הזה בחקלאות?

שמחה יודוביץ: אי אפשר להפריד בחקלאות בין האיזורים השונים.

שמחה יודוביץ: אין שום הבדל באיזורי הגידול.

אברהם פורז: מבחינת החוק לעידוד השקעות הון אין עדיפות לאיזור א', ב' או ג'?

שלום שמחון: יש איזורים שלא זכאים למענקי השקעות.

שמחה יודוביץ: איזור ג' לא מקבל הטבות ומענקים.

אברהם פורז: ג' זה מי שמגדל תותים ברמת השרון?

שמחה יודוביץ: כן.

אברהם פורז: האם מי שנמצא באיזור ג' והוא חקלאי זכאי להטבות במס הכנסה?

שמחה יודוביץ: פחת מואץ.

אברהם פורז: אם הוא מקים חממה, הוא מקבל על זה פחת מואץ?

שמחה יודוביץ: הוא יכול לקבל פחת מואץ ומס הכנסה מקסימאלי על פי החוק לגבי גובה ההכנסה שלו.

אברהם פורז: מה זה פחת מואץ?

אברהם פורז: הוא מפחת את זה תוך כמה שנים?

שמחה יודוביץ: תוך שנתיים וחצי אפשר לפחת את החממה.

אברהם פורז: זה באיזור ג'.

שמחה יודוביץ: בכל האיזורים.

שמחה יודוביץ: ההטבות במס הכנסה הן בכל האיזורים.

שמחה יודוביץ: לא כל השקעה זכאית להטבות.

אברהם פורז: מה כן ומה לא?

שמחה יודוביץ: רוב גידולי השוק המקומי לא נהנים.

שמחה יודוביץ: נהנים יותר גידולים שמיועדים לייצוא או מחליפי ייבוא מובהקים.

שמחה יודוביץ: היום, בגלל החלטות הממשלה לעודד את יישובי קו העימות ויישובי הגדר, ישנן הטבות מיוחדות באיזור הזה באופן מיוחד.

שמחה יודוביץ: תותים לא זוכים להטבות, אלא רק כשהם מיועדים לייצוא.

שמחה יודוביץ: הם לא זוכים להטבות בשיטת הגידול ברמת השרון, אלא על מצעים מנותקים.

אברהם פורז: מה החוק הזה רוצה לשנות?

שמחה יודוביץ: החוק הזה רוצה לתת הטבה במס הכנסה להשקעות בנכסים קבועים.

שמחה יודוביץ: אם אני, נניח, השקעתי השנה 100 אלף שקל והרווחים שלי לפני מס הם 300 אלף שקל, זה יתן לי אפשרות להנות מהטבות במס הכנסה על 100 אלף שקל.

אברהם פורז: נניח השקעתי 100 אלף שקל בחממות ויש לי 300 אלף שקל הכנסה, האם אני מפחית את זה בשנה הראשונה?

שמחה יודוביץ: אתה תשלם מס הכנסה בגובה 25% על אותם 100 אלף שקל.

אברהם פורז: למה 25%?

אברהם פורז: זה לא פטור לגמרי?

שמחה יודוביץ: לא פטור לגמרי.

שמחה יודוביץ: יש מסלול כזה גם בתעשייה.

שמחה יודוביץ: אנחנו לא ממציאים דבר שלא קיים.

שמחה יודוביץ: זה יכול לסייע למספר חקלאים.

אברהם פורז: החוק הזה מדבר על מענק?

שמחה יודוביץ: בוודאי.

שמחה יודוביץ: הוא מקנה באיזור א' מענק של 20%, באיזור ב' 10%.

אברהם פורז: אני יכול להבין שכשיש הכנסה יש הנחה במס וכשאין אין הכנסה אין הנחה במס, אבל מענקים זה מענקים.

אברהם פורז: האם מענק פירושו הנחה במס, או מענק הוא מענק?

שלום שמחון: אצלה במינהלת המענק הוא בכסף.

אברהם פורז: החוק הזה מגדיל מענקים?

שלום שמחון: לא.

אברהם פורז: האם החוק הזה קובע משהו לגבי חובה לתת מענק?

שמחה יודוביץ: לא.

אברהם פורז: ההצעה הזאת נותנת הקלות במס למי שמשקיע בחקלאות.

שלום שמחון: כל מי שמייצר לשוק המקומי, שזה 70%,80% מהתוצרת, לא נהנה משום דבר, אלא אם הוא בקו עימות.

אברהם פורז: החקלאים ממרכז הארץ לא מקבלים שום דבר למעט הפחת.

אברהם פורז: מה שאתם רוצים הוא שהפחת יהיה עוד יותר מואץ.

שמחה יודוביץ: אנחנו רוצים הטבה קצת יותר גדולה מהקיימת היום.

שמחה יודוביץ: אם יש מכירה של נכס דומה אז הוא מתקזז.

שמחה יודוביץ: אם מכרתי נכס ב-20 אלף שקל דומה למה שאני הולכת להשקיע, זה יקוזז.

טלי דולן: חבר הכנסת שמחון מציע לתת את ההטבות במס גם ליחיד.

טלי דולן: למה חבר הכנסת שמחון רוצה לתת הטבה בחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות שלא נמצאת בחוק לעידוד השקעות הון?

טלי דולן: הרעיון מאחורי החוק הוא לעודד את החברה להשקיע את הרווחים שלה בחברה.

טלי דולן: חבר הכנסת שמחון קובע בסעיף 3 להצעת החוק שלו שיחיד שזכאי לקבל מענק יהיה זכאי למסלול ההטבות החלופי.

טלי דולן: בחוק לעידוד השקעות הון נאמר, שכדי להנות ממסלול ההטבות החלופי אתה צריך להיות חברה בערבון מוגבל.

טלי דולן: הרעיון מאחורי זה, כפי שאפשר לקרוא בדברי ההסבר לחוק עידוד השקעות הון, זה לעודד את החברה להשקיע את הרווחים שלה שוב בחברה, כאשר את המס היא תשלם כדיבידנד לבעלי המניות.

שלום שמחון: מה, את רוצה שכל מושבניק יקים היום חברה?

טלי דולן: כן.

שלום שמחון: את רוצה שמחר בבוקר יקימו 20 אלף חברות?

טלי דולן: נכון מאוד, כי כך אני שומרת על האנטרסים שלי שהכסף יושקע חזרה בחקלאות ולא ילך למימון החתונה של בת החקלאי.

שלום שמחון: את רוצה שהמושבניק באביבים או בדובב ילך להקים חברה?

טלי דולן: כן.

טלי דולן: אני לא חושבת שזאת בעיה גדולה לפי חוק החברות החדש.

אברהם פורז: כשאתם אמרתם את זה לגבי התעשייה, מה היתה המטרה?

טלי דולן: המטרה היתה לתת הטבות במס כל עוד הון החברה מושקע בחברה.

טלי דולן: זה הלב של חוק עידוד השקעות הון.

אברהם פורז: אבל למה אם היחיד מוכיח לכם שהוא משקיע הלאה בתוך העסק, הוא לא יכול לקבל את ההטבות?

טלי דולן: אבל למה?

אברהם פורז: הגברת דולן, אנחנו צריכים באיזה שהוא מקום לשאול את עצמנו מה המטרה ואם אפשר להשיג אותה בלי להעמיס הוצאות בירוקרטיות מיותרות.

אברהם פורז: את צריכה לשכנע אותי שזה לא ניתן לעשייה במסגרת של הפרט וחייבים להקים חברה.

אברהם פורז: אם ניתן להבטיח את המטרה בדרך אחרת, בשביל מה אני צריך שרשם החברות יהיה לו עסק עם כל מושבניק?

טלי דולן: כי לכסף אין ריח.

טלי דולן: מאוד מסובך לדעת אם את הכספים שהרווחת מהחקלאות השקעת שוב בחקלאות.

אברהם פורז: ואם זאת חברה והוא קנה לעצמו ג'יפ 4 על 4 כדי לעשות איתו טיולים, אפשר להוכיח?

טלי דולן: אם מס הכנסה יוצא מנקודת הנחה שהג'יפ משמש אותך.

טלי דולן: .

אברהם פורז: אתה יודעת מה, טנדר דבל קבינה שיוצאים איתו לטיולים בכל הארץ והוא 4 על 4.

טלי דולן: בסדר, אבל הוא גם מוביל בו, הוא גם מתעסק בו לצורך עיסוקיו.

אברהם פורז: איך אתם מפקחים ברמת החקלאי שהוא לא אוכל את המלפפונים של עצמו?

טלי דולן: קשה לנו מאוד.

טלי דולן: דווקא בגלל השאלות האלה אני רוצה להשאר במסגרת של חברה שקל לי מאוד לפקח עליה.

אברהם פורז: את לא יכולה לפקח על כך שהאדם משתמש לרווחתו הפרטית בנכסי החברה.

אברהם פורז: את לא יכולה להבטיח שעם המים הוא לא משתמש לגינה שלו ואת לא יכולה לוודא שהוא לא משתמש בדשא שלו לעריכת חתונה לקרובי משפחתו.

אברהם פורז: את לא יכולה לוודא כלום.

טלי דולן: אני יכולה בכל זאת לוודא יותר.

טלי דולן: .

אברהם פורז: בחקלאות?

טלי דולן: תראה, אני לא יכולה לדעת אם הוא משקה את הדשא הפרטי שלו, אלא אם כן אני שולחת מפקחים למקום, שגם את זה אנחנו עושים מידי פעם.

טלי דולן: קל לי יותר לפקח כשזה במסגרת חברה.

שלום שמחון: המיתוס הזה שהחקלאים משקים את הדשא שלהם במים של המטעים, הוא מיתוס שנכון לנחמיה שטרסלר ולכל מי שכותב בעיתון.

אברהם פורז: יש בזה משהו.

שלום שמחון: הצריכה לנפש במושבים ובקיבוצים מחושבת.

שלום שמחון: אם לי יש 4 נפשות, הצריכה לנפש היא 100 קוב כפול 4.

שלום שמחון: את זה מזיזים הצידה.

שלום שמחון: על זה אני משלם כמו כל אחד שיושב פה.

חיים פרננדס: אתה משלם פחות.

חיים פרננדס: כמה אתה משלם?

שלום שמחון: 2.5.

חיים פרננדס: אני משלם 4.

שלום שמחון: זה בגלל שראש העיר שלך לוקח את הכסף.

חיים פרננדס: זה המצב.

אברהם פורז: אפילו אם ראש העיר שלי לא לוקח, הסכום שאתה צורך מספיק לי רק למקלחת.

שלום שמחון: זאת הצריכה לנפש במדינת ישראל.

אברהם פורז: אני תמיד עובר את המכסה, וכולה יש לי חצי דונם.

טלי דולן: כמו שאנחנו חותרים להשוואה, כך גם חבר הכנסת שמחון חותר להשוואה, כי הוא מבקש מאיתנו להאריך את התקופות בחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות כך שהן תהיינה זהות לתקופות בחוק לעידוד השקעות הון.

טלי דולן: אנחנו רוצים ללכת בהשוואה הזאת גם לעניין המבנה.

טלי דולן: בחוק לעידוד השקעות הון אנחנו דורשים חברה, כי באמת קל יותר לפקח על זרימת כסף לבעל המניות.

טלי דולן: אפשר היום גם להקים חברה של יחיד.

טלי דולן: אם אנחנו אומרים שזה מקל עלינו מבחינת המעקב אחרי זה.

טלי דולן: .

אברהם פורז: זה לא מקל עליכם.

אברהם פורז: אתם יכולים לחייב אותו במערכת חשבונות נפרדת, שתתייחס לזה כאילו זה היה חברה.

אברהם פורז: זה בסך הכל מערכת חשבונות כפולה.

אברהם פורז: בשביל שתהיה לו מערכת חשבונות כפולה הוא חייב לרשום אותה בירושלים אצל רשם החברות, לשלם אגרה שנתית ולמנות דירקטורים?

אברהם פורז: מי יעשה את זה?

שמחה יודוביץ: החוק לעידוד השקעות קובע שמי שרשאי להגיש בקשה זה מי שברשותו קרקע, מים ומכסת ייצור.

שמחה יודוביץ: הקרקע היא ברשות החקלאי.

שמחה יודוביץ: אם הוא יקים חברה בע"מ, הוא צריך לקבל היתר לשימוש חריג בקרקע עבור החברה שהוא מקים.

אברהם פורז: למה היתר, אם המינהל יכול לבטל לו את חוזה החכירה כי הוא העביר את הזכויות לצד ג'.

שמחה יודוביץ: אנחנו רק נסבך את העניין אם נבקש חברה.

אברהם פורז: לא חשבנו על כך שהמינהל יכול להגיד לו שהוא הפר את חוזה החכירה על ידי הקמת חברה.

איטה ילין: שר העבודה עוד לא גיבש עמדה בעניין, אבל הוא תומך באופן עקרוני בכל מה שקשור למגזר החקלאי בשל הקשיים שהמגזר נתון בהם.

יעל אחי-לאה: שר המשפטים מתנגד לחלק בהצעה שגברת דולן דיברה עליו.

אברהם פורז: אתם לא רוצים שירשמו לכם חברות בלי סוף?

יעל אחי-לאה: אנחנו רוצים.

יעל אחי-לאה: בנוסף להצעה לאפשר ליחידים לקבל את המסלול החלופי, חבר הכנסת שמחון מציע לאפשר את זה גם לקיבוצים ולשותפויות שחברים בהם קיבוצים.

יעל אחי-לאה: זאת אומרת שכבר לא מדובר רק על חקלאי יחיד, שאני לא בטוחה כמה יותר קשה לו להקים חברה מאשר לנהל מערכת חשבונות נפרדת שתהיה כפופה לכללים מסובכים.

יעל אחי-לאה: קיבוצים ושותפויות של אגודות שיתופיות לשיווק או לייצור הם תאגידים, הם לא יחידים.

יעל אחי-לאה: יש להם מנגנון שאמור להיות מסוגל להתמודד עם הנהלת חשבונות.

יעל אחי-לאה: מה שחסר בהם אבל יש בחברות זה כללים מאוד מדוייקים באשר לחלוקת דיבידנד.

יעל אחי-לאה: כמו שטלי דולן אמרה, התנאי לקבלת מסלול חלופי לפי השקעות הון בחקלאות הוא שאתה לא תחלק דיבידנד.

יעל אחי-לאה: כלומר, שכל הכסף שתקבל מהמדינה יושקע בחזרה במפעל שלך.

יעל אחי-לאה: כמובן שאנשים יכולים לעשות כל מיני תרגילים.

יעל אחי-לאה: יותר קל לעשות את התרגילים האלה כשאתה יחיד, או כשאתה אגודה שיתופית.

יעל אחי-לאה: הרבה יותר קשה לעשות אותם כשיש לך חברה, שהיא כפופה לכללים ברורים של חלוקת דיבידנד בחוק החברות.

יעל אחי-לאה: אם המדינה רוצה לתרום לחקלאים, זה מצויין, אבל שתתרום להם בצורה שבאמת תוודא שהעודפים שנצמחים כתוצאה מהתרומה הזאת ילכו בחזרה להשקעות בחקלאות.

אורן גלעד: נראה שיש פה איזו שהיא הקבלה בין החוק המוצע ובין החוק הקיים בתעשייה, כאשר זה לא מדוייק.

אורן גלעד: לפי מה שאני קורא בהצעת החוק, מדברים על פטור מלא מאותו מס דיבידנד.

אורן גלעד: זה רק סעיף שהוא נלווה בחוק עידוד השקעות הון.

אורן גלעד: המסלול החלופי בחוק עידוד השקעות הון נותן פטור ממס חברות לתקופה מסויימת.

אורן גלעד: ברגע שמנצלים את הזכות להשתמש באותו פטור של מס דיבידנד, אז בעצם מתבטלות כל ההטבות העודפות של המסלול החלופי.

אורן גלעד: זה היה הרעיון.

אורן גלעד: זה לא מופיע בהצעה הזאת.

אורן גלעד: ברגע שאותו בעל חברה מושך כספים מתוך אותה חברה, מוחקים לו את ההטבות שניתנו לו על פני המסלול החלופי, ונותנים לו רק הטבות על פי המסלול הרגיל.

אורן גלעד: זה נותן איזה שהן הטבות מס מוגבלות.

אורן גלעד: פה זה לא מופיע.

אורן גלעד: פה אנחנו מאבדים את המהות האמיתית שהיתה כאשר הציעו את המסלול החלופי, שאומר שאנחנו מוכנים לתת הטבות בתנאי שהרווחים חוזרים לחברה ומושקעים בחברה.

אורן גלעד: אם מאשרים את הדבר הזה, אנחנו גורמים ליציאה של רווחים במקום השקעתם מחדש בחברה.

חיים פרננדס: אני חבר במינהלת ההשקעות בחקלאות, כאשר לשם מגיעים חקלאים שטוענים כמה קשה להם למצוא היום מקורות מימון להשקעה.

חיים פרננדס: כוונת המחוקק היתה בחוק הזה לבוא ולתת איזה שהוא מנוף להשקעות של חקלאים.

חיים פרננדס: ברגע שאתה נותן להם את הפטור הזה בדיבידנד, אתה מפספס את כוונת המחוקק.

חיים פרננדס: זאת לא היתה המטרה שלשמה נתנו להם את ההטבה הזאת.

חיים פרננדס: המטרה היתה שהכסף שיוצא כרווחים יושקע חזרה.

שלום שמחון: אבל היום אתה לרוב החקלאים בארץ לא נותן שום הטבה.

שלום שמחון: אתה נותן רק לחקלאים שמייצאים.

חיים פרננדס: שמייצרים ומייצאים.

שלום שמחון: אבל רוב החקלאים לא מייצאים.

שלום שמחון: מה, החקלאים שלא מייצאים לא מביאים אוכל לפיות של האזרחים במדינת ישראל?

חיים פרננדס: אם רוצים אפשר לשנות את החוק הזה, אבל זה לא הנושא כרגע.

חיים פרננדס: מינהלת ההשקעות בחקלאות נותנת עדיפות לייצוא וגם מאשרת השקעות של ייצור מקומי.

שלום שמחון: היא נותנת רק לייצוא.

אברהם פורז: הטיעון שלך, הגברת דולן, הוא לא טיעון נכון.

אברהם פורז: אם הם יקימו תאגיד, יכול להיות שמחר הם יאבדו את הזכויות בקרקע בגלל העברת הנכסים לצד ג'.

אברהם פורז: לא צריך כדי לעשות מערכת חשבונות נפרדת של העסק ללכת ולהקים חברה, עם מנהלים, עם דיווח.

אברהם פורז: אתם בהחלט יכולים להוציא הוראות לגבי מערכת חשבונות נפרדת של העסק מול העניין הפרטי.

אברהם פורז: אדם יכול להפריד את הפעילות העסקית שלו מבחינה חשבונית מהפעילות הפרטית.

אברהם פורז: הרבה אנשים עושים את זה בכל מיני דברים.

אברהם פורז: מה, אם אני הייתי עו"ד אז לא היה הבדל בין חשבון הנאמנות בעסק לבין החשבון הפרטי שלי?

אברהם פורז: כן היה.

אברהם פורז: צריך למצוא איזה שהוא מודל לצורך מיסוי שמחייב מערכת חשבונות נפרדת ופיקוח על המערכת, כדי שתאפשר להם להשקיע בתוך העסק שלהם.

אברהם פורז: אם תהיה זליגה, אז זה לא יוכר.

טלי דולן: מה שאתה אומר לי הוא להמשיך עם העקרונות שלי שהוא ישקיע בחזרה בעסק.

אברהם פורז: נכון.

אברהם פורז: להתייחס לזה כאילו זאת חברה בלי לרשום אותה.

אורן גלעד: אז מה המהות של החוק הזה?

אורן גלעד: הרי כל החוק הזה אומר זליגה.

אברהם פורז: החוק היום לא מאפשר כלום.

אברהם פורז: כל עוד הוא לא מפריד את זה משפטית על ידי תאגיד זה לא מאפשר לו לעשות כלום.

אברהם פורז: אנחנו אומרים שכדי להנות הוא לא צריך להפריד את זה משפטית, הוא צריך להפריד את זה כלכלית.

אורן גלעד: ההנאה היא בזה שהוא מוציא את הרווחים החוצה.

אורן גלעד: על זה בדיוק מדבר החוק.

אברהם פורז: אנחנו רוצים לומר שאפשר לנהל מערכת חשבונות נפרדת שתהיה כאילו תאגיד נפרד, כאשר רק בתנאים שהוא ינהל את זה בצורה כזאת זה יוכר לו.

אברהם פורז: מה הבעיה?

אורן גלעד: יוכר לו לצורך הוצאה של מס דיבידנד.

אורן גלעד: אז לא עשינו שום דבר.

אברהם פורז: זה יתן לו הנחות במס.

אברהם פורז: אם נניח הוא משקיע 100 אלף בשנה מסויימת והוא יכול לפחת את זה מאותה שנה, זה יתן לו את אותם יתרונות.

אברהם פורז: אפשר לעשות מערכת נפרדת שפועלת כאילו היתה חברה.

אברהם פורז: אני מבקש מהמחלקה המשפטית לשבת ביחד עם הגברת דולן לגבי הניסוח.

אברהם פורז: אנחנו צריכים לנסח את זה כך שאם חקלאי מנהל את עסקו במערכת חשבונות נפרדת, הוא יהיה זכאי להנות מבחינה כלכלית מאותם יתרונות מס שניתנים לתאגיד.

אברהם פורז: נקרא לזה חברה לא רשומה.

טלי דולן: חברה לא רשומה, עם כל המגבלות של חברה.

אברהם פורז: מצידי, תכניסו את כל המגבלות שהייתם מכניסים.

אברהם פורז: כדי להגיע אליכם לא צריך לעבור דרך רשם החברות בירושלים.

בועז מקלר: אני מלווה את המהלך הזה 10 שנים.

בועז מקלר: עד לרגע זה אני לא מבין את ההתנגדות של האוצר, כי אנחנו מחמירים עם עצמנו יותר מחברה.

בועז מקלר: אנחנו מדברים אך ורק על רווחים שנשארו בעסק.

אברהם פורז: היא טוענת שאין טביעות אצבעות.

בועז מקלר: לא נכון.

בועז מקלר: בחברה הוא יכול להשקיע בקזינו והוא עדיין יהנה מההטבות.

בועז מקלר: אני משקיע אך ורק בנכסים בעסק שלי.

בועז מקלר: כלומר, כל מה שהלך לתוך העסק נשאר בעסק.

בועז מקלר: הוראות כאלה קיימות לגבי יחידים ולגבי קיבוצים בסעיף 33ד בחוק לעידוד השקעות הון רגיל.

בועז מקלר: את אותה מערכת הם מיישמים בחוק לעידוד השקעות הון הרגיל לגבי יחידים.

בועז מקלר: זה קיים.

בועז מקלר: הסעיף שם אומר שכל מה שהושקע בנכסים יחול עליו שיעור מס מופחת.

בועז מקלר: בתיקון 50 הם איפשרו לתת פטור ממס לשנתיים על אותם רווחים שמושקעים בעסק.

בועז מקלר: הדרישות שאנחנו הטלנו על עצמנו הן הרבה יותר מרחיקות לכת ממה שקיים בחוק הרגיל.

בועז מקלר: בואו נתקן את החוק האחר כך שרק נכסים שהושקעו בעסק יקבלו פטור.

אברהם פורז: מר מקלר, אומרת הגברת דולן שהיא רוצה לוודא שזה לא יהיה סתם מקלט מס.

אברהם פורז: את זה אנחנו לא רוצים.

אברהם פורז: אם זה תאגיד, נכון שהוא יכול להשקיע בקזינו, אבל אנחנו יודעים שתאגיד נפרד מבעל המניות.

אברהם פורז: אני הצעתי פה שתהיה אפשרות גם ליחיד ליצור מודל של הפרדה שתתן לו את ההטבות של תאגיד.

אברהם פורז: אני ביקשתי מהמחלקה המשפטית של הכנסת, ביחד עם הגברת דולן, להעביר לנו לצורך אישור לקריאה ראשונה איזה שהוא נוסח שיאפשר לנו להגיע לתוצאה הזאת, מבלי שיצטרכו לנסוע לירושלים.

שלום שמחון: אני מבקש ששמחה ובועז יהיו בהתייעצות הזאת.

אברהם פורז: אין בעיה.

אברהם פורז: רבותי, כשיהיה נוסח נאשר אותו לקריאה ראשונה.

אברהם פורז: תודה רבה.