ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 208, 2000-11-13 10:15

אברהם פורז: רבותי, בוקר טוב.

אברהם פורז: הדיון היום הוא בנושא הכנסת מפעילים נוספים בתקשורת הסלולרית.

אברהם פורז: היתה אלי פנייה בעניין הזה, ולכן יזמתי את הדיון.

אברהם פורז: אדוני המנכ"ל, תאמר היכן אתם עומדים, ואחר כך נשמע את המוזמנים שלנו.

אברהם פורז: בבקשה.

דני רוזן: שוק התקשורת הסלולרית נקלט יפה מאוד בארץ.

דני רוזן: מנובמבר 1999 יש יותר מנויים סלולריים ממנויים של טלפונים רגילים, והצמיחה ממשיכה.

דני רוזן: יש הערכות שונות מה יהיה היקף החדירה של הטלפון הסלולרי, יש כאלה שאומרים שתהיה 100% חדירה, יש כאלה שמדברים על 150% חדירה, יש אנשים שמחזיקים יותר מטלפון סלולרי אחד.

דני רוזן: בעבודה די ממושכת, בסיוע כל מיני גורמים, בעיקר ממשרד האוצר וממשרד הביטחון, יצרנו חבילת תדרים נוספת שיכולה לאפשר את הרחבת השירותים הסלולריים, את מגוון השירותים.

דני רוזן: לגבי הרחבת התחרות בטלפונים הסלולריים עשינו התייעצות מאוד ממושכת עם הציבור לגבי השיטה, טכנית, איך לעשות את חלוקת התדרים ולגבי כל מיני היבטים נוספים של הדבר הזה.

דני רוזן: קיימנו תהליך של התייעצות ציבורית פתוחה, מאוד ממשוכת, ונתנו לכל מי שרצה להביע את עמדתו.

דני רוזן: היו כמה עמדות מורכבות, שלקח לנו זמן לבדוק אותן.

דני רוזן: בסופו של דבר גיבשנו את העמדה כיצד לעשות זאת, ואנחנו מתכוונים לפרסם מכרז.

דני רוזן: מונתה ועדת מכרזים על-ידי שר התקשורת בספטמבר, ובקרוב נפרסם מכרז.

אברהם פורז: המכרז ייקבע לפי כל המרבה במחיר?

דני רוזן: הפרמטר היחיד יהיה המחיר.

דני רוזן: זו המדיניות של שר התקשורת.

אברהם פורז: אולי אתה מוכן לפרט בנושא הזה.

דני רוזן: בפועל, יש תהליך שמתפנים תדרים, בשלבים, לא כולם בבת אחת, החברות סלולריות, כולן, חייבות עוד תדרים ומהר, שיוכלו להמשיך להתפתח בשירותים נוספים, בעיקר מה שנקרא "שירותי דור שלישי", שפירושו אינטרנט בסלולרי, לא אינטרנט כמו שאנחנו רגילים במכשיר בבית, אלא אפליקציות מאוד ייחודיות בטלפונים הסלולריים.

דני רוזן: מי שביקר בתערוכה בשבוע שעבר היה יכול להתרשם.

דני רוזן: כמעט כל החברות הציגו כל מיני רעיונות בתחום הזה.

דני רוזן: היתה תערוכה יפה מאוד.

דני רוזן: חשוב מאוד לתת לחברות הסלולריות תדרים נוספים, כדי שהן יוכלו להמשיך לפתח את השירותים, כדי שישראל לא תפגר באספקת השירותים האלה לציבור.

דני רוזן: חשוב מאוד לפתח את התחרות ולשמור על רמת המחירים, כי זה נהפך למצרך מאוד המוני, שכולם משתמשים בו, ורק תחרות תשמור על המחירים ועל המגוון וכך הלאה.

דני רוזן: הפרטים המדויקים של תכנון המכרז עדיין בוועדת המכרזים.

אברהם פורז: מה יקרה אם אחת החברות תזכה בתחום של תדרים מסוימים?

אברהם פורז: מה יקרה עם החברות שלא יזכו, הן יהיו מחוץ למשחק, או שיש כמה חבילות תדרים?

דני רוזן: אני לא יודע בדיוק מה התנאים, כי אנחנו באמצע עבודה, אבל כמות התדרים שעומדת למכרז מספיקה לארבע חברות.

דני רוזן: אני מניח שאנחנו נגמור במינימום של ארבע חברות, אבל יכול להיות שלא, יכול להיות שנשים דגש רק על שלוש הקיימות.

דני רוזן: אני עדיין לא יודע.

אברהם פורז: לשלוש החברות הנוכחיות יש מספיק אוויר?

דני רוזן: אין להן.

דני רוזן: כל החברות הקיימות צריכות יותר תדרים ומהר, אחרת, הפיתוח שלהן ייעצר.

אברהם פורז: השאלה אחרת.

אברהם פורז: אני מדבר על המכרז.

מיכאל איתן: למה אנחנו צריכים לדבר על יותר או פחות, אולי אפשר לקבל את המפה ולראות מה חלוקת התדרים היום, מה עומד למכרז, כדי שנדע פחות או יותר מה קורה.

דני רוזן: אני אעביר בשמחה.

דני רוזן: זומנתי לדיון, לא ידעתי למה אני בא.

דני רוזן: אם אתם רוצים משהו כתוב, אני אמסור בשמחה.

מיכאל איתן: 24 כפול 3 זה 72.

דני רוזן: אנחנו באים עם תוספת של 175 מגהרץ.

דני רוזן: בצורת החלוקה הספציפית, בגלל כל מיני אילוצים טכנולוגיים, להערכתנו, זה מספיק לארבע חברות.

דני רוזן: אני מניח שהתוצאה של המכרז, שיהיו ארבע חברות, אבל יכול להיות שיהיו יותר מארבע חברות.

דני רוזן: מצד שני, ייתכן שבשוק הזה, לא נמצא חברה רביעית שרוצה להתמודד עם פרטנר, פלאפון וסלקום.

דני רוזן: אני לא יודע לענות לכם.

מיכאל איתן: יכול להיות שההחלטה שלך תקבע את זה.

דני רוזן: נשתדל לא להכתיב לשוק, לתת לשוק לקבוע בעצמו.

נעמי חזן: אם אתה מוציא מכרז לכל המרבה במחיר, כשיש אלטרנטיבות, כך אני מבינה, אני לא מומחית, אז בעצם אתה כבר מכתיב מראש מה הכיוון.

מיכאל איתן: לא כך הוא מכתיב.

מיכאל איתן: אני שאלתי את השאלה וחשבתי שאם יהיה או לא יהיה מפעיל רביעי זה לא בגלל שיטת המכרז, אלא בגלל כמות התדרים שעומדת לתפעול.

מיכאל איתן: זאת אומרת, אם מודיעים שמחלקים כעת, את מה שהולכים לחלק, לשלוש, ומשאירים לרביעי עוד שבעה או חמישה מגהרץ, ברור שלא יהיה מפעיל רביעי.

מיכאל איתן: אף אחד לא ייכנס לתחרות בכלל, לא יהיה על מה לעשות תחרות.

מיכאל איתן: זאת אומרת, ההחלטה של היום, כמה תדרים מקצים, עלולה להשפיע אם יהיה או לא יהיה מפעיל רביעי.

מיכאל איתן: זאת אומרת, צריך קודם לקבל החלטה אם חשוב או לא חשוב שיהיה מפעיל רביעי ולפי זה לגזור את חלוקת התדרים, ולא להפך.

מיכאל איתן: יש מספיק תדרים לארבעה מפעילים לדור שלישי, נקודה.

מיכאל איתן: זה לא נכון.

מיכאל איתן: אתה מדבר על 175 מגהרץ שאתה עומד להקצות.

מיכאל איתן: ה-175 יהיה כשכבר שנינו, כנראה, לא נהיה במשחק, אז מה אתה מדבר על 175 מגהרץ?

דני רוזן: יש לנו מספיק תדרים לארבעה מפעילים, נקודה.

דני רוזן: התדרים האלה כוללים תדרים דור שני, תדרים דור שלישי, משני סוגים של תדרים, בזוגות ולא בזוגות.

דני רוזן: התדרים מתפנים בהדרגה, חלק זמינים מינואר, וחלק מתפנים בהדרגה עד 2005.

דני רוזן: הם מתפנים בהדרגה, כי משתמשים קיימים עוזבים אותם בהדרגה.

דני רוזן: יש תוכנית פינוי מסוכמת, סדורה, חתומה.

דני רוזן: הם מתפנים ברמה כזאת שאני יכול להתחייב להעביר אותם הלאה למישהו אחר.

דני רוזן: חברה סלולרית לא צריכה בבת אחת את כל התדרים.

דני רוזן: התוכנית בהחלט עונה על הצרכים של החברות.

מיכאל איתן: על סמך מה אתה מבסס את זה שעד 2005 יהיו 175 מגהרץ?

דני רוזן: אני מבסס את זה על סמך תוכניות התדרים.

מיכאל איתן: היכן התוכניות?

דני רוזן: פרסמנו הודעה לעיתונות עם התדרים.

מיכאל איתן: אני שואל על סמך אתה קובע שיהיו לך בסך הכול עוד 175 תדרים?

מיכאל איתן: מהיכן הם באים.

מיכאל איתן: מי נותן אותם ומי התחייב לתת?

דני רוזן: יש כל מיני מקורות.

דני רוזן: יש תהליך שלם של טיפול במשק התדרים בישראל, שבו אנחנו כל הזמן מנסים לייעל את משק התדרים.

דני רוזן: למשק התדרים יש היסטוריה.

מיכאל איתן: אני מדבר על העתיד, לא על העבר.

דני רוזן: אי-אפשר להתעלם מההיסטוריה.

אברהם פורז: הוא אומר לך שצריך לפנות משתמשים נוכחים.

דני רוזן: יש תהליך שלם של הזזת משתמשים נוכחים.

דני רוזן: לדוגמה, במכרז שפרטנר זכתה בו, היינו צריכים מצד אחד להעביר גופים אזרחיים, חברת מירס זזו מ-900 ל-800, כל מיני גורמים ביטחוניים זזו, ואז התאפשר לעשות מכרז.

דני רוזן: אותו דבר פה, יש גורמים שונים ומשונים שזזים, כל מיני גורמים אזרחיים וגורמים ביטחוניים למיניהם, הם זזים לפי תוכנית מסוכמת עם כולם.

מיכאל איתן: אתה אומר שיש 175 מגהרץ, אתה תהיה מוכן לפרסם מכרז למפעיל רביעי עם התחייבות לתת תדרים ועם התחייבות לשלם פיצויים אם התדרים לא יהיו בזמן, לפי לוח-זמנים שתקבע?

דני רוזן: אני לא כל כך זריז להתחייב על כספי המדינה.

דני רוזן: אנחנו מפרסמים מכרז עם תנאים, ומי שיחשוב שלא כדאי לו, שלא ייגש.

אברהם פורז: חבר הכנסת איתן, השאלה היא מי מפנה התדרים.

דני רוזן: יש הרבה מאוד גופים.

אברהם פורז: ברור לך לגמרי שהתדרים האלה מתפנים?

אברהם פורז: כלומר, אין סכנה, כמו שציין חבר הכנסת איתן.

דני רוזן: אמרו כל מיני דברים על כך שאין סכנה, ופתאום יש סכנה?

דני רוזן: היום, ברמת ודאות סבירה למדי, אפשר להגיש מכרז.

דני רוזן: צריך כוח עליון כדי שדברים לא יקרו.

דני רוזן: עכשיו לשאלה של חברת הכנסת חזן.

דני רוזן: אני לא בטוח שהבנתי את השאלה, אני אנסה לענות, בתקווה שאצליח.

נעמי חזן: לצורך העניין נגיד שאני נציגת הצרכנים פה.

נעמי חזן: אני מבינה שיש שתי שיטות של מכרז: יש שיטת ה-AUCTION, לכל המרבה במחיר, והשיטה השנייה, שהיא מאוד מעניינת בעיני, ה-BEAUTY CONTEST.

נעמי חזן: אני מוצאת, אגב, שזה מושג שובינסטי.

נעמי חזן: למה בחרתם דווקא בשיטת ה-AUCTION, ולא בשיטה הפופולרית יותר?

דני רוזן: אני לא יודע איזו שיטה יותר פופולרית.

נעמי חזן: השיטה העממית.

דני רוזן: יש הרבה מאוד שיטות לעשות AUCTION, החל משיטת מעטפה סגורה, המכרז שבו פרטנר זכתה, וכלה בשיטות אחרות, ואנחנו עובדים לבחור שיטה.

דני רוזן: את יוצאת מתוך הנחה סמויה בשאלה שלך, שאם הולכים לשיטה של כל המרבה במחיר, זה מתגלגל לצרכן, והצרכן ישלם יותר כסף, ולא היא.

דני רוזן: לדוגמה, פרטנר שילם על הרשיון 400 מיליון דולר, אחרים לא שילמו, לכאורה היית מצפה שמחיריו יהיו הכי גבוהים בשוק, ולא היא, זה בדיוק הפוך.

דני רוזן: למה זה?

דני רוזן: כי השוק שמוכרים וקונים חברות זה שוק אחד, יושבים בו שחקנים מסוימים, והשוק שמוכרים וקונים דקות זמן אוויר או מכשירים, זה שוק אחר, יש שחקנים אחרים, ואין קשר בין השווקים.

דני רוזן: הם שילמו הרבה כסף, והמחירים שלהם בין הנמוכים ביותר.

דני רוזן: ניתוח כלכלי מיד מראה את זה.

דני רוזן: ולכן התיאוריה ש-AUCTION גורם למחיר גבוה לצרכן, היא בפירוש לא נכונה.

דני רוזן: כדי לזכות במחיר נמוך לצרכן, כנראה שה-AUCTION זו השיטה הטובה ביותר.

דני רוזן: עוד דוגמה מעניינת שהיתה עם פרטנר, גם היא רלוונטית, בכל התהליך שהיה המכרז, ולא היה ברור מי יזכה בו, לא היתה שום הגבלה לא על סלקום ולא על פלאפון, לא להציע שירותים חדשים, והם עשו, כאוות נפשם.

דני רוזן: היו כאלה שאמרו שזה יפגע בתחרות, כי לא יישאר למפעיל החדש וכן הלאה, ולא היא.

דני רוזן: זה הכריח את פרטנר להיכנס בגדול, להשקיע יותר כסף, והדרך היחידה שהם היו יכולים לקבל את זה בחזרה, שיהיו להם יותר לקוחות, הם עשו מאמץ אדיר לרדוף אחרי הלקוחות, וזה רק הועיל ללקוחות ולא הזיק להן.

נעמי חזן: לגמרי לא שכנעת אותי, אבל נמשיך לדבר על זה.

אברהם פורז: חברת הכנסת חזן, הזמנו לכאן הרבה מאוד אנשים מהתחום, כדי לשמוע אותם, ולא רק שישמעו אותנו.

אברהם פורז: אני פותח את הדיון.

אברהם פורז: מי מבקש זכות דיבור?

אברהם פורז: מר פרי, בבקשה.

23598: לפני שאציג את העמדה של סלקום, ראיתי שכותרת ההזמנה לישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת עוסקת בהכנסת מפעילים נוספים לתקשורת הסלולרית, וממילא מדובר, או ידובר פה, הרבה על נושא של תדרים.

23598: ברשותכם, אני אנסה לעשות זאת בקיצור נמרץ, לפני שאבהיר את עמדת סלקום, שלפי עניות דעתי, פחות או יותר היא זהה או דומה לזו של שלוש החברות הפועלות היום.

23598: קודם כול, אין ספק שהתקשרות הסלולרית היום במדינת ישראל הפכה לגורם מאוד מרכזי בפיתוח תשתיות תקשורת, גם בקידום טכנולוגיות וגם בתרומה להתפתחות הכלכלית ולצמיחה של המשק הישראלי.

23598: מה שנחשב עד עכשיו כמכשיר להעברת קול, הולך והופך בקצב די מהיר, יחסית, כמובן, לפלטפורמה להעברת שירותי נתונים רבים, מגוונים, לפעילות מסחרית וכיוצא בזה.

23598: על מנת לבצע את קפיצת המדרגה, וזאת קפיצה מדרגה שמדינת ישראל יכולה להרשות לעצמה היום, לא מחר, ועל מנת להעביר את כל השירותים האלה, אותם שירותי דטה לפס רחב לטלפוניה הסלולרית, המפעילים הסלולרים הקיימים צריכים תדרים נוספים וזקוקים לרוחבי פס גדולים יותר.

23598: כל העולם הערבי נוהג כך, כולם מכירים בחשיבות התקשורת הניידת, כולם מכירים בתרומתה הכבירה לכלכלה.

23598: ודווקא בישראל, מדינה שבה הטלפון הנייד הוא מהנפוצים ביותר בעולם, השימוש בזמן אוויר, אם אינני טועה, הוא הגדול ביותר בעולם, לא מתאפשר היום ניצול יעיל של משאבי מדינה פנויים, מחד גיסא, וגידול בהכנסות של המדינה, מאידך גיסא.

23598: על מנת להעביר את הטלפוניה הסלולרית במדינת ישראל לדור השלישי צריך להקצות אתמול למפעילים הסלולרים את תדרי הדור השלישי, ובדרך לדור השלישי, את תדרי השניים וחצי, או מה שאנחנו קוראים לו "דור הביניים".

אברהם פורז: לשיטתך, ללא תשלום?

23598: אני לא רוצה שום דבר, לא ביקשתי שום דבר בחינם.

23598: אני מדבר כרגע על העיתוי.

23598: מדינת ישראל באמצעות משרד התקשורת החליטה להעביר את הפעילות הסלולרית שלה לתקנים האירופים, וחשוב להדגיש זאת.

דני רוזן: זאת טעות, לא החלטנו החלטה כזאת.

23598: כך פרסמתם.

דני רוזן: לא.

דני רוזן: אנחנו לא קבענו מעולם טכנולוגיה סלולרית, ולא מתכוונים לקבוע.

דני רוזן: אנחנו לא קובעים תדרים, ולא קבענו שאתה תעבוד בתקן כזה ומישהו אחר בתקן אחר.

דני רוזן: אנחנו לא רוצים לקבוע תקנים.

23598: על-פי הקצאת התדרים החלטתם שמדינת ישראל תעבוד בתקנים אירופים.

23598: אני לא מלין על כך, אני רק קובע זאת.

23598: דני רוזן, ישבתי בסבלנות, ומתוך דבריך יש לי כאן שלושה או ארבעה דפים של דברים שאני חושב שלא דייקת בהם, אני לא אגע בזה, תניח לי לומר את דברי.

אברהם פורז: זה תפקידי להניח לך לומר את דבריך.

אברהם פורז: אם הוא לא בסדר, אני השוטר.

23598: לפחות חברות סלקום ופלאפון פועלות בשיטות צפון-אמריקניות, הן זקוקות לצורך המעבר לטכנולוגיות האירופיות של הדור השלישי, מה שאנחנו קוראים "UMTS”, לעבור דרך טכנולוגיה אירופית שידועה כדור ביניים, מה שאנחנו קוראים ה-"DCS1800”.

23598: אני אנסה לא להלאות אתכם במונחים יותר מדי טכנולוגיים.

אברהם פורז: מה פרי, זה מחייב תחום אחר של תדרים?

23598: ודאי.

23598: אני עובד היום בתדרים של TDMA, אני צריך לעבור ל-DCS1800, שזה תחום אחר של תדרי GSM, בדרך ל-UMTS.

23598: אני מבין, אבל את זה, כמובן, יעידו חברי בעצמם, שזה פחות או יותר נכון לגבי שלושת המפעילים הקיימים.

23598: התדרים של ה-DCS ושל ה-UMTS, לפי מיטב ידיעתי, ויש לי בכל זאת קשר מסוים לעברי הקודם, פונו כבר על-ידי כוחות הביטחון.

23598: ניתן להקצות אותם לשימוש של החברות הסלולריות כבר בתחילת 2001, אין על זה ויכוח.

23598: ככל שהעניין יקודם, ככל שהקצאתם תזורז, ציבור הצרכנים יוכל להיחשף כבר במהלך 2001 לטכנולוגיות משופרות, שדור הביניים, ה-2.5G, נותן שירותי רחבי פס וכיוצא בזה.

מיכאל איתן: כמה מגהרץ יתפנו ב-2001 על-פי הערכתך?

23598: כל מה שאני צריך, יתפנה.

23598: יש לי פה את הטבלה, אני מיד אגע בה.

23598: יש את הטבלה לדני רוזן, וזה מה שהם פרסמו בעיתון.

23598: מוכרחים ללמוד, למרות שאנחנו מתפארים שתמיד אנחנו הכי טובים, צריך להסתכל על מה שקורה באירופה.

23598: באירופה, כבר במהלך שנות ה-90, פונו התדרים של ה-2.5, כלומר, מה שאני קורא לו דור הביניים, תדרי ה-UMTS הוקצו ומוקצים בעצם הימים האלה בכל רחבי אירופה.

23598: בשבוע שעבר, למשל, הסתיים מכרז התדרים באוסטריה, השבוע מתנהל מכרז התדרים הזה בשוויץ - כל זה על מנת שהחברות יהיו מוכנות לאספקת הדור השלישי ב-2003.

23598: אני רוצה לגעת, לפחות בכותרת של הזימון של הוועדה הזאת - הוספה של מפעילים סלולריים.

23598: אני צריך להגיד כך, וזו חובתי להגיד, וכך אנחנו חושבים.

23598: סלקום היתה ונשארה בת תחרות.

23598: אני לא אנאם פה נאום חוצב להבות למה לא צריך מפעיל רביעי.

23598: עם זאת, צריך בכל זה לנסות ולהסתכל היכן אנחנו נמצאים בהווה.

23598: השוק הסלולרי בישראל, לדעתי, הוא אחד התחרותיים ביותר בעולם, אם לא התחרותי ביותר.

23598: השירות יחסית טוב, המחירים נמוכים, החדירה גבוהה, השימוש בשירות הוא הגבוה ביותר בעולם, התחרות היום פועלת בפירוש לטובת האזרח, משום שזאת תחרות על השירות.

23598: עם כל זה, ואל תראו את זה כגאות לב או כגאווה, רק חברה סלולרית אחת מרוויחה.

23598: צריך להסתכל על הדברים האלה גם מבחינה כלכלית.

23598: על רקע זה צריך בהחלט לשאול, או להציב סימני שאלה, עד כמה מפעיל סלולרי נוסף נחוץ, במיוחד במצוקת התדרים הקיימת.

אברהם פורז: לדעתך, אין מקום לרביעי מבחינת התדרים?

23598: אני חושב שאין לו מקום.

אברהם פורז: מבחינת התחרות, אני מבין שאתה לא רוצה, אבל מבחינת תדרים יש בעיה?

23598: הקביעה המוחלטת של דני רוזן, שהוא באמת איש מקצוע מעולה, והוא גם ידיד, הקביעה שלו, שהקצאת התדרים תספיק לארבעה מפעילים, לא מדויקת.

23598: יתרה מזאת, סלקום לפחות רואה את המצב היום בשוק הסלולרי כאילו שיש בה ארבע חברות.

23598: משרד התקשורת מתכוון לתת למירס רשיון מלא.

23598: למירס אומנם יש היום, לפי מיטב ידיעתי, 160,000 מנויים, ברגע שהיא תקבל רשיון, היא תהיה שוות הזדמנויות להתחרות.

23598: יתרה מזאת, חברת מירס, למרות שאין לה עדיין רשיון למפעיל, היא מפרסמת, היא משתתפת במכרזים.

23598: סלקום, טלפון ופרטנר הפסידו את מכרז צה"ל, זה 25,000 או 30,000 טלפונים לחברת מירס, למרות שאין לה רשיון של מפעיל סלולרי.

23598: אנחנו מנסים לתקוף את זה בבית המשפט, אבל זה לא מענייננו כרגע.

23598: משרד התקשורת, כפי שאמרתי, עומד להעניק למירס רשיון מפעיל כללי בלי מכרז.

23598: יוצא שנותנים בסופו של דבר פרס למי שיצר אנדרלמוסיה, אבל אני לא מבקש שהוועדה תדון בזה, אני רק רוצה להגיד, שמירס לא מחויבת לתשלום תמלוגים, היא לא עומדת בבקרה של טיב שירות כמו שהחברות הסלולריות עובדות.

23598: כמו שאמרתי, אין לי שום דבר נגד מפעיל רביעי, למרות שבהחלט צריך לבדוק אם הוא נחוץ כאן.

23598: אני מגיע עכשיו לשאלה של חבר הכנסת איתן.

23598: בעולם מקובל לתת לפחות 10 מגהרץ למפעיל.

23598: בישראל, בגלל הרצון להכניס מפעיל נוסף, תיפגענה החברות הקיימות בכך שלפחות לאחת, או לא ייוותרו תדרים, אם יתנו באמת עשרה, או שכמות התדרים שיתנו לא תהיה מספקת.

מיכאל איתן: יש לי שאלה בהקשר לנקודה שהעלית עכשיו.

מיכאל איתן: על הטענה הזאת אומר דני רוזן: אל תדאג, נכון שבהתחלה יהיה מתחת לתקן כלכלי, אבל גם קצב הכניסה הולך בשלבים.

מיכאל איתן: הוא אומר שהוא מוכן לתת יותר.

מיכאל איתן: השאלה שאני שואל את שניכם, אם אפשר לקבוע בוודאות כזאת שהולכים להצטרף כל כך הרבה תדרים, מדוע לא לחשוב כבר על כך שעושים מכרז על אופציות להמשך, על מנת שיוכלו לתכנן?

דני רוזן: זאת הכוונה.

23598: אני מבין שזאת הכוונה של משרד התקשורת, אבל צריך לצאת מתוך הנחה שההשקעה שנדרשת מאתנו, אני מדבר כרגע רק על סלקום, וצריך לעשות את המכפילים לגבי חברות נוספות, היא רק לתחום ה-2.5G וה-3G בסדרי גודל של קרוב למיליארד דולר.

23598: גם אם אני שם בפנים את הכסף שאני מעריך שיעלו לי התדרים.

23598: זה סיפור לא פשוט.

23598: אני לא יכול לבקש מבעלי המניות שלי לשים כל כך הרבה כסף על כך שאו שנקבל או שלא נקבל, או שיהיה מספיק, או שלא יהיה מספיק.

23598: אתה צריך את ההקצאה, למרות שזאת בהחלט כוונת משרד התקשורת, לאפשר זאת עד 2005.

מיכאל איתן: אם אתה הולך למכרז שבו אתה רוכש אופציה סגורה להתרחבות, אז אתה יודע לאן אתה הולך.

23598: זה מקובל עלי.

23598: אנחנו צריכים להסתכל מה קרה ב-AUCTION בכל רחבי העולם, להוציא את גרמניה ואת בריטניה, בסך הכול ה-AUCTION לא כל כך הצליח, לפחות בעינן של הממשלות שעשו את המכרזים, צריך לראות מה שקרה בהולנד, איטליה וכן הלאה.

אברהם פורז: מר פרי, אולי תסביר לי, כמי שמצוי בתחום, הרי גם בחלק מהמדינות האלה ודאי יש עוד מפעיל אחד, למה זה הגיע לסכומים כאלה?

אברהם פורז: למה החברות הסלולריות באותם מקומות הלכו למלחמה טוטלית והציעו סכומי עתק כאלה?

אברהם פורז: מה הביא אותן לזה?

23598: בסופו של דבר, יש "השתוללות", במיוחד כאשר מדובר בחברות ציבוריות שרואות בדור השלישי את עתידן.

23598: היום, כשכל אנליסט עושה גרף מסוים, שאומר שה-VOICE ירד, וה-DATA יעלה, בשביל לייצר פלטפורמה ל-DATA, צריך כמות נכבדת של תדרי UMTS, והיום המחירים האמירו לפנטזיות כאלה, שכתוצאה מכך, במקום שהמניות של החברות האלה ירקיעו שחקים, הן כולן נפלו, מכיוון שהאנליסטים אומרים שבמחירים כאלה, או בהשקעות כאלה, אין סיכוי שהחברות האלה יחזירו אי-פעם את ההשקעה הזאת.

23598: אני לא רוצה לטעון פה רק לגבי נושא האנטנות, למרות שראיתי בפמפלט של עמותת אדם טבע ודין את ההתנגדות לנושא של המפעיל הרביעי, והם מעלים את נושא האנטנות, ונאמר פה, אם אינני טועה, שיהיו 2,000 אנטנות נוספות שיכערו את הנוף.

23598: צריך לומר שגם היום, כל המפעילים הסלולרים עדיין נאנקים תחת זרועות הביורוקרטיה השונות, במיוחד המוניציפליות, למרות שאנחנו מקפידים לא לבנות יותר אנטנות ללא היתרים, הדברים עדיין רחוקים מלהיות מסודרים, לרבות כל נושא התמ"א 36.

23598: אנחנו מבקשים, לסיכום, מהממשלה דבר אחד: תקצו למפעילים היום את התדרים הדרושים.

23598: אם אתם רוצים מפעיל רביעי, שיהיה מפעיל רביעי, אבל אל תעכבו אותנו בגלל המפעיל הרביעי.

23598: למה צריך לקשור בין הדברים?

23598: אתם רוצים להקצות למפעיל הרביעי כך וכך תדרים, תקצו לו את התדרים.

23598: על מה שנשאר תעשו מכרז - AUCTION, BEAUTY CONTEST - איך שאתם רוצים, ושהמפעילים הקיימים יוכלו לגשת לתחרות הזאת ולהתחיל לבנות את הרשתות.

אברהם פורז: לכם אין התנגדות להוצאת מכרז לתדרים עכשיו על בסיס המרבה במחיר?

23598: ודאי שלא.

אברהם פורז: כי אתה אומר שחברות הסלולר למדו את הלקח ולא יתחרו בצורה כל כך ברוטלית במחיר?

23598: על זה אני לא יכול להתחייב, אני יכול להתחייב רק בשם סלקום, לא בשם חברי.

23598: אני לא נגד AUCTION, למרות שאנחנו מצוידים בחוות דעת משפטית, שיכולה באיזה מקום לקעקע את העניין עד כמה AUCTION חוקי או לא.

23598: אני אומר לכם, ואני מוכן להצהיר: סלקום לא תילחם נגד העניין.

23598: אני חושב שחובתה של ועדת הכלכלה וחובתו של משרד התקשורת, שעשה עבודה יוצאת מן הכלל בתחום התקשורת במדינת ישראל, לתת לארבע החברות - פרטנר, פלאפון, סלקום ומירס - להרחיב את האופק, להתפתח.

23598: אל תעצרו, תנו לנו לנשום.

אברהם פורז: חברת פרטנר, בבקשה.

עדי בירן: קודם כול, אני רוצה להתייחס לדור השלישי, או מה שנקרא בתקנים האירופים UMTS.

עדי בירן: הבאתי לכאן תמונה או שתי תמונות על מנת לגרות את הדמיון על רמת השימוש.

עדי בירן: הדור השלישי של המכרזים על מתן רשיונות, המתנהלים בחודשים האחרונים באירופה, כמעט שאין ספק בכלל, שהוא יכול להביא את האינטרנט לכל אחד.

עדי בירן: זאת נקודת המפתח, לא בראייה של פרטנר או של סלקום או של פלאפון או של מירס או של ג'אוול, או של מי שישתמש בתדרים האלה בסופו של דבר, אלא בראייה שהמדינה שלנו באיזה מקום, למעט כמה פעולות ברוכות, למשל, של חבר הכנסת שיושב לשמאלי, מיקי איתן, היא מפגרת בנגישות לאינטרנט.

עדי בירן: זו בושה וחרפה.

עדי בירן: לא יעלה על הדעת שמדינה כל כך מתקדמת, כל כך גאה בטכנולוגיה, עם מפעילים סלולרים ועם בזק ועם חברות כבלים, נמצאת בחדירת כבלים של קרוב ל-100%, בחדירת טלפוניה של 50%, שפירושו טלפון בכל בית ובכל עסק, בחדירה סלולרית של מעל 60%, ובחדירת אינטרנט, שלא ברור בדיוק אם זה בין 10% ל-15%, כל אחד אומר מספר אחר.

עדי בירן: אני לא אבוא לנתח כאן את הסיבות, כי יש לי כאן הרבה טענות כנגד משרד התקשורת ובזק, אבל לא זאת הנקודה כרגע.

עדי בירן: הנקודה כרגע היא שיש כאן הזדמנות היסטורית להביא את האינטרנט לכל העם אם מסתכלים שנתיים או שלוש שנים קדימה.

עדי בירן: זה לא פנטזיה.

עדי בירן: אם הולכים היום לתערוכות באירופה, או לאריקסון או לנוקיה או לוסנט, למעבדות שלהם, רואים את הדברים האלה כבר עובדים ברמת המעבדה.

עדי בירן: הבאתי לכאן סרט שאורכו 11 דקות, שאם תאפשרו לי בהמשך, אני אראה אותו, שבשפה לגמרי פשוטה מציג את היום-יום.

אברהם פורז: מה הסרט מראה?

עדי בירן: הסרט מראה איך חיה משפחה בעיירה קטנה בדור השלישי.

אברהם פורז: זה מסקרן אותנו, נתחיל עם זה.

עדי בירן: אני אוסיף שני משפטים ואעבור לסרט.

עדי בירן: דני רוזן, צריך כנראה מהנדסים שיתמודדו אתו, ועבדכם הנאמן מהנדס, ודני רוזן לא כלכלן, ואני לא כלכלן, אז הוא גם הטעה כאן הנדסית, סליחה דני רוזן, וגם נתן פרדיגמה כלכלית שהיא אבסורדית, ונדמה לי שחברת הכנסת חזן קפצה עליו.

עדי בירן: דני רוזן פרסם הודעה לעיתונות, שחור על גבי עיתון, כתוב בהקצאה ב(4), שלמפעיל שיקבל את ההקצאה הזאת, אחת מארבע ההקצאות, UMDS, יהיה חמישה מגהרץ בלבד, זה תמיד כפול שניים, כי יש ערוץ עולה וערוץ יורד.

עדי בירן: לשלושת המפעילים שיקבלו את ההקצאות הראשונות, ב(1), ב(2) ו-ב(3), יהיו עשרה מגהרץ כפול שניים, כפונקציה של זמן, עם כל מה שאמר חבר הכנסת איתן.

עדי בירן: אם באמת זה יתפנה ומתי זה יתפנה, זה סיבוך בפני עצמו, אבל כתוב לגבי מפעיל ב(4) שהוא מקבל רק חמישה מגהרץ.

עדי בירן: אמר מר פרי בצורה כל כך ברורה, שאי-אפשר להקים מערכת דור שלישי עם חמישה מגהרץ.

עדי בירן: אני חוזר ואומר למר רוזן, גם כתבתי לו מכתבים על זה.

עדי בירן: אין אף אחד באירופה שמקים מערכת דור שלישי בחמישה מגהרץ.

מיכאל איתן: זו הדרך לבטל את המפעיל הרביעי.

עדי בירן: לא זאת מגמתי כרגע.

עדי בירן: מגמתי כרגע היא דווקא לקחת את חמישה המגהרץ האלה ולהוסיף אותם, כיוון ש-10 מגהרץ זה גבולי, זה לא מספיק, כי ככל שרוחב הסרט גדול יותר, המהירויות גדולות יותר.

מיכאל איתן: זה מה שאמרתי מלכתחילה.

מיכאל איתן: אנחנו, כחברי כנסת, צריכים קודם כול לדעת אם יש טעם שיהיה מפעיל רביעי, כן או לא, ואז, מזה נגזרת גם חלוקת התדרים.

מיכאל איתן: אם אנחנו שומעים את הדברים האלה, ויהיה דיון מסודר בעד ונגד מפעיל רביעי, ונגיע למסקנה שצריך מפעיל רביעי, נגיד לו: כרגע יש חמישה מגהרץ, אבל אם נגיע למסקנה שלא צריך, חבל לעכב אותם.

אברהם פורז: עכשיו אנחנו נראה את הסרט.

אברהם פורז: (הקרנת סרט)

עדי בירן: ברשותך, אדוני היושב-ראש, הסרט הזה הוא סרט לא פשוט להבנה.

עדי בירן: יש פה בהמשך, אני לא אעשה זאת כרגע, ניתוח של קטעים של הסרט, שמסביר איזו אפליקציה של דור שלישי קיימת שם.

עדי בירן: למשל, המכונית שבאופן אוטומטי נעשה לה דיאגנוזה וקביעת תור במוסך.

עדי בירן: התמונה של הווידיאו של היריון, שנעשה לו VIDEO MESSAGING ממנוי אחד למנוי אחר.

עדי בירן: DOWN LOUDING של מוזיקה, נגישות לביזנס, נגישות לתמונות, נגישות לווידיאו, משחקים בין ילדים על גבי וידיאו - כל הדברים האלה, אין בכלל ספק שהם הולכים להיות מוצרי צריכה, גם במובן של בידור, גם במובן של ביזנס, ולדעתי, גם בעניין של חינוך ונגישות למידע.

עדי בירן: לכן, זו הזדמנות היסטורית מבחינתנו להביא את הדברים לחלק גדול של העם ולא רק לאנשי העסקים, שישתמשו בזה בלאו הכי, או לשכבה עמידה, שיש להם מספיק כסף כדי לרכוש את המכשירים וכדי לשלם זמן אוויר.

נעמי חזן: איך זה מתקשר לענייננו.

עדי בירן: התיאוריה השנייה שהעלה דני רוזן בדו-שיח אתך.

עדי בירן: דני רוזן הביא את הדוגמה של פרטנר, ולפחות אני רשאי לדבר בשם פרטנר.

עדי בירן: פרטנר השתתפה במכרז של מעטפות סגורות, ואני אומר בסוגריים, גם דני רוזן אומר, זה המכרז המרושע ביותר שיכול להיות.

עדי בירן: קוראים למכרז כזה קללת הזוכה, שמא מי שיהיה במקום שני יהיה רחוק במקום שני, למזלנו, מי שהיה אחרינו פיגר ב-6 מיליון דולר, אבל מי שהיה במקום שלישי כבר פיגר ב-135 מיליון דולר, אז זכינו ב-400 מיליון דולר, ועשינו את החשבון הקר שלנו, שזה כדאי לנו, לקחנו סיכון ועשינו את כל החשבונות שבעולם, לרבות מה נצטרך לעשות בשנים הקרובות כדי להתחרות בגופים כל כך חזקים כמו סלקום וכמו פלאפון וכמו מירס וכמו, כמה שזה נראה טריוויאלי, לחיות בשלום עם ג'וואל, ולא להיכנס לטריטוריה שלהם.

עדי בירן: אנחנו ביחסים יוצאים מן הכלל עם ג'וואל.

עדי בירן: את כל הדברים האלה לקחנו בחשבון, וידענו שלשם אנחנו נכנסים, וידענו פחות או יותר תוך כמה שנים נחזיר את ההשקעה, אבל בסופו של דבר, אנחנו, סלקום ופלאפון - כולנו רוצים להחזיר את ההשקעה, אנחנו לא מלכ"רים, אנחנו חייבים להחזיר.

עדי בירן: השקענו בכל העסק הזה למעלה ממיליארד דולר.

עדי בירן: כעת בא דני רוזן ואומר: אני אעשה AUCTION, AUCTION זה פחות מרושע, כי ב-AUCTION כולם פחות או יותר יודעים, לא לגמרי הכול פתוח, אבל בסוף הסיבוב כולם יודעים.

עדי בירן: ב-AUCTION, עד עכשיו, היו גם מקרים שזה פחות הצליח, גרם למחירים גבוהים לקבלת רשיונות של דור שלישי.

עדי בירן: בחשבון מהיר שלנו בערך 10% מהעלות של פרטנר במחיר שיחה הוא אותו החזר שאנחנו עושים לעצמנו על ה-400 מיליון דולר.

עדי בירן: זה שאנחנו מתחרים כיום בצורה אגרסיבית כל כך זה סיפור אחר, זה מה שעשינו על מנת להיכנס לשוק.

עדי בירן: אבל כאן יהיו שלושה מפעילים שישלמו פחות או יותר אותו דבר, בין אם זה יהיה 10 מיליון דולר או 100 מיליון דולר או סכום אחר, ואז כולם יסתכלו כל אחד לכיוון של השני, יגידו שהם רוצים להחזיר את ההשקעות, ובמקום להביא את האינטרנט הסלולרי לכל העם, יהיה אינטרנט סלולרי יקר למי שמוכן לשלם עליו.

אברהם פורז: איך אתה מציע לחלק את התדרים האלה?

עדי בירן: קודם כול, אני מציע לתת מיד תדרי דור שני או מה שיעקב פרי קרה תדרי דור 2.5 לשלושת המפעילים, ומיד, מכיוון שחלקם צריכים את זה מחר בגלל בעיות קיבולת, וחלקם צריכים את זה מחר בגלל בעיות של אופטימיזציה, כי יש תדרים כאלה ותדרים אחרים, וחייבים לתת את זה על מנת להגדיל את הרחבה הטכנולוגית של המפעילים על מנת שיוכלו להמשיך לספק שירותים.

אברהם פורז: ללא תמורה?

עדי בירן: באמירה האחרונה שלי אני אתייחס לתמורה.

עדי בירן: את התדרים של הדור השלישי אני מציע לתת לשלושת המפעילים, זה לא חייב להיות מחר, זה יכול להיות גם מחרתיים, כי אם דני רוזן רוצה לעשות AUCTION, אני לא רוצה את זה מחר, כי אז הוא גורר אותי למקום שאני לא רוצה להיגרר אליו, אני אצטרך לשלם, למשל, 100 מיליון דולר עבור התדרים.

עדי בירן: וכאן בא האבסורד, אי-אפשר כיום לקנות ציוד לדור השלישי, אז הוא יכריח אותי, כמו שהוא מכריח את מפעילי LMDS, ללכת ולקנות ציוד שעוד אף אחד לא בדק אותו ולא ניסה אותו.

עדי בירן: איך הציוד יעבוד?

עדי בירן: אבל אנחנו נבזבז זמן וכסף במקום לעמוד בשקט ולחכות חצי שנה, שלושת רבעי שנה, אולי שנה, ואז להיכנס.

עדי בירן: אם הוא לא נותן בשיטה של AUCTION, מובן שאני רוצה את התדרים מחר, ואז אני אמצא את העיתוי הנכון, כולל התחייבות למשרד התקשורת מתי ניכנס.

עדי בירן: באשר למחיר עבור התדרים - בעולם יש ניתוחים על זה, העברתי גם לדני רוזן מסמכים של ה-USTS פורום, אלה גופים של מפעילים ואדמיניסטרציה שדנים בנושאים האלה, שמשרד התקשורת צריך לגבות עבור התדרים סכום אדמיניסטרטיבי בלבד, כמה שעולה לו התהליך.

עדי בירן: המדינות המתקדמות ביותר בעולם, יפן ופינלנד, עשו בדיוק כך, פחות או יותר הם נתנו תדרים בחינם.

עדי בירן: מחצית ממדינות אירופה הלכו בשיטה של מה שחברת הכנסת חזן לא אהבה לקרוא BEAUTY CONTEST, אבל כך קוראים לזה כולם, זו לא המצאה שוביניסטית שלנו, והמחצית השנייה של מדינות אירופה הלכה ל-AUCTION.

עדי בירן: את יפן ופינלנד אני מביא כדוגמה מפורשת, מפני שלא רק שהן מדינות נאורות ומתקדמות, אלא שלא במקרה יש בהן תעשיות סלולריות כל כך מפותחות וכל כך יפות, כי יש קשר בין מצב השוק, בין כמות השימוש, לבין העובדה שבמדינה מתפתחת קמים נוקיה ואריקסון וסוני וגופים כאלה.

עדי בירן: הסתכלו על אמריקה, ארץ כל כך מתקדמת, כמעט שאין בה תעשייה סלולרית, מפני שאמריקה מבחינה סלולרית, עם כל אי הצניעות, יכולה לבוא ללמוד מפלאפון, סלקום ופרטנר.

עדי בירן: אני טוען שאת התדרים האלה צריך לתת בחינם או בתשלום נומינלי, וזה יעלה את השימוש ויביא אינטרנט לעם, וזה יפתח תעשייה.

מיכאל איתן: אני רוצה להסב את תשומת הלב של חברי הכנסת, זה לא ספציפית לעניין שעדי בירן דיבר עליו, אבל זה נגזר ממנו לגבי נושא האינטרנט.

מיכאל איתן: מצד אחד, הממשלה, גם האוצר וגם משרד התקשורת, רואים כאן בהענקת רשיונות וזכיונות מקור לא אכזב של קבלת כספים, התוצאה היא שמחיר השירות עולה, מצד שני, הממשלה, ממשלת ישראל, פושעת כלפי השכבות החלשות, היא אינה מסבסדת, אינה משקיעה, ויש פער דיגיטלי במדינת ישראל מהגדולים במדינות המפותחות.

מיכאל איתן: אם תבדקו את המדדים של פער דיגיטלי, תראו שבארץ יש קטסטרופה, לא רק מבחינת צדק, גם מבחינה כלכלית.

נעמי חזן: מיקי איתן אנחנו באותה עמדה, אני רק רציתי שעדי בירן יעשה את הקישור בצורה הרבה יותר ישירה בין הסרט לבין מה שאמרת.

אברהם פורז: רבותי, אני לא רוצה שיהיה מצב שבאו אנשים שהוזמנו לוועדה - חברי הכנסת דיברו - הם באו לפה כמו סטטיסטים, נכחו פה בתצוגה ולא הצליחו לומר מילה.

אברהם פורז: חברת פלאפון, בבקשה.

יוסי פייט: צהרים טובים לכולם.

יוסי פייט: כדי שיהיה לנו מכנה משותף, אני מציע שנדבר פה על כניסה של מפעיל חמישי.

יוסי פייט: מניסיון, חברה שאין לה רשיון דה-פקטו, אנחנו פוגשים אותה אצל הלקוחות שלנו ונפגשים אתה כמעט בכל מקום שבו אנחנו מנסים לדרוך, למעט השוק הקמעונאי, וגם זה מאוד קרוב.

יוסי פייט: אם נתייחס למדינות אירופיות כמו אנגליה ואיטליה, שהן מתקדמות ביותר במתן שירותי סלולר, אנחנו מוצאים במדינות שיש בהן כ-50 מיליון איש, 30 מיליון משתמשים בכל מדינה, ארבע עד חמישה מפעילים לכל היותר, בעוד שבמדינת ישראל, שאוכלוסייתה היא 10% מאוכלוסיית אותן מדינות, מדברים על כניסתו של מפעיל חמישי.

יוסי פייט: הדבר הזה לא הגיוני לחלוטין, ולבסוף יפגע באזרח ובצרכן.

יוסי פייט: יש תהליך של התפכחות בכל התעשייה ממכרזי הדור השלישי, מבינים שאת ההשקעה על המחירים המטורפים ששילמו בתחילת התהליך יהיה קשה מאוד להחזיר, ותהליך ההתפכחות הזה הגיע לידי שיא במכרז האחרון שבוצע באיטליה, במהלך המכרז פרש אחד המתמודדים, תוך כדי התהליך, וממשלת איטליה השיגה שליש מהמחיר שהיא ציפתה להשיג, והבינה שהדרך של מדינות סקנדינביה היא כנראה הדרך הנכונה.

עדי בירן: עדיין זה סכום עתק.

אמיר לוי: יש שם חקירה על תרמית.

אברהם פורז: אם יש, נניח, שלוש יחידות ויש שישה-שבעה מפעילים, יש תחרות, אבל פה, למעשה, לפי מה שאנחנו שומעים, יש מספיק לכל הארבעה הקיימים.

יוסי פייט: לפי דעתנו הטכנולוגית אין מספיק תדרים לארבעה מפעילים.

אברהם פורז: למה שיתנו לך ולא יתנו לסלקום?

יוסי פייט: צריך לתת לסלקום, לי ולפרטנר, ובמידה ויוחלט להוסיף מפעיל - - -

אברהם פורז: אומרים שמירס היא כבר חברה רביעית, והטענה היא שיש מספיק לכל הארבע.

אברהם פורז: למה שתהיה תחרות במכרז?

יוסי פייט: תהיה תחרות בגלל רצון החברות להעלות את רמת השירות ולהגיע לטכנולוגיות שיאפשרו לכל אחד מולטימדיה ואינטרנט.

אברהם פורז: תחום התדרים הזה מאפשר לארבע לתת שירות טוב.

יוסי פייט: בעניין הזה אין מספיק לארבע לתת שירות טוב, אני לא מסכים עם הקביעה האת.

אברהם פורז: למה שיתנו לך יותר ולסלקום פחות, או שיתנו לסלקום יותר?

יוסי פייט: אני לא מציע שיתנו לי יותר או פחות, אני מציע שיהיה סוג מסוים של התמודדות.

אברהם פורז: לפי איזה פרמטר יחליטו לשלול ממך ולתת לסלקום?

עדי בירן: פלאפון, סלקום, פרטנר, אותו דבר, זה מספיק כדי לתת שירות.

עדי בירן: זאת התשובה.

דני רוזן: אם יש משקיעים זרים שרוצים להשקיע מיליארד או שני מיליארד דולר בישראל, אתם רוצים למנוע מהם?

23598: דני רוזן, בצורה שאתם תנהגו, לא יהיו משקיעים זרים.

אברהם פורז: הדיון פה לא מתקיים כדי לתת לחברות במה כדי שמחר יהיה כתוב בעיתון שאמרתם כך וכך, למטרה הזאת אין בעיה.

אברהם פורז: בקרוב אנחנו נתעסק עם זה, ואם אתם רוצים שנקבל הכרעות, אנחנו צריכים להבין, כדי שנוכל לשקול.

אברהם פורז: אם התחום מאפשר חיים לארבעה, למה שתיווצר תחרות ביניכם על המחיר?

אברהם פורז: כל אחד מכם יחליט שהוא נותן מחיר מאוד נמוך על הרבע שלו.

עדי בירן: איך יש תחרות היום?

אביעד ויסולי: יש תחרות נכה.

יוסי פייט: אם יורשה לי להמשיך, פלאפון כבר היום משקיעה, והשקיעה, סכומי עתק בטכנולוגיות מתקדמות, שמאפשרות כבר היום את תחילתו של עידן האינטרנט הסלולרי.

יוסי פייט: השקעות אלה הן השקעות שפלאפון תרצה להחזיר לבעלי המניות שלה, וכבר היום פלאפון צריכה להיכנס להשקעות של הדור הבא, כדי להתקדם ולהיות בתוך התחרות.

יוסי פייט: מי שנהנה מזה בסוף אלה צרכנים שמקבלים שירות במחירים שווים לכל נפש.

יוסי פייט: המחירים במדינת ישראל של השירותים הסלולריים הם מחירים נמוכים בהתייחס לכל מדינה מערבית אחרת.

יוסי פייט: לכן, אם אנחנו רוצים שהשירות לצרכן ימשיך ויהיה ברמתו הגבוהה, כפי שהוא היום, והוא ברמה מאוד גבוהה בהשוואה למדינות מתקדמות, אנחנו חייבים לתת לחברות הסלולריות אוויר לנשימה.

יוסי פייט: אוויר לנשימה זה ספקטרום, ואוויר לנשימה זה סביבה תחרותית סבירה.

יוסי פייט: נוסף לכך, כמו שציינו, שתי חברות מתוך שלוש החברות הקיימות היום, אינן מרוויחות.

יוסי פייט: אנחנו חושבים שבסופו של תהליך יכולים לשים פה חמישה מפעילים ושישה מפעילים ועשרה מפעילים, יהיו מיזוגים של מפעילים, וייווצר תהליך שבסוף נגיע לנקודת המוצא שבו יש שניים או שלושה מפעילים, שיחיו ברווחה כמו שצריך.

אברהם פורז: תודה.

אברהם פורז: אמיר לוי, בבקשה.

אמיר לוי: מספר המפעילים שיהיו בישראל - אני חושב שלא הממשלה, לא משרד התקשורת ולא שום גוף מהרשויות, כזה או אחר, ושום חברה סלולרית לא יכולים לקבוע.

אמיר לוי: מי שצריך לקבוע את זה, זה השוק, ולכן צריך לעשות מכרז שיאפשר גם למפעילים חדשים להתמודד במכרז.

אמיר לוי: יכול מאוד להיות שהתוצאה תהיה, שלא ייגש אף אחד, ואז השוק בעצם הכתיב שיש מקום לשלושה או ארבעה מפעילים, אני לא נכנס כרגע למירס.

אמיר לוי: יכול להיות שיתמודד מישהו ויזכה, ואחרי שנתיים או שלוש ילך למיזוג, אז שוב, השוק יחליט על כך.

אברהם פורז: מה אתה מציע למפעיל החמישי?

אברהם פורז: אתה מציע לתת לו תדרים שלאחרים לא יהיו?

אמיר לוי: בדיוק כמו שעשינו בלווין וכמו שעושים בתחרות בשוק הפנים-ארצי, ששם אין מגבלה של תדרים.

אמיר לוי: מי שצריך לקבוע, זה השוק ולא אנחנו.

אמיר לוי: אם השוק יגיע למסקנה שיש מקום רק לשתי חברות או שלוש חברות, כי שתי חברות לא מרוויחות, אז השוק יתכנס לשלוש חברות.

אמיר לוי: לא משרד התקשורת, לא משרד האוצר ולא ועדת הכלכלה יכולים לקבוע אם יש מקום לארבעה או חמישה מפעילים.

עדי בירן: ד"ר תדמור הרשה לקווי זהב ולברק להתאחד.

עדי בירן: אתם ממש לא מתערבים...

עדי בירן: אני אומר את זה בלשון סגי נאור.

עדי בירן: מצד אחד יושב פה איש אוצר גרידא ומטיף לשוק חופשי, מצד שני ארבעת הרגולטורים של המדינה, טרובוביץ מינה אותם, מתערבים בכל דבר, כל אחד בפינה שלו.

אברהם פורז: חברת הכנסת חזן תנהל את הישיבה.

נעמי חזן: אמיר לוי, תמשיך.

אמיר לוי: הערה שנייה היא לגבי נושא המחיר.

אמיר לוי: התדרים, כמו שכל החברות הציגו כאן, נמצאים במחסור, וככאלה אין שום דרך אחרת להקצות משאב שבמחסור, שלא באמצעות מנגנון כלכלי שנקרא מנגנון המחיר.

אמיר לוי: זאת הדרך הכי נכונה.

אמיר לוי: היא הכי יעילה כלכלית, והיא הדרך היחידה האפקטיבית לעשות זאת בצורה שגם המשק וגם הצרכנים ירוויחו מזה.

אמיר לוי: כל דרך אחרת - תחרות יופי, הקצאה למפעילים הקיימים שיתמודדו על תדרים אחרים, לא תדרי הדור השלישי, היא הקצאה לא יעילה, והיא לא נכונה, היא גם לא צודקת, כי יכול להיות שיש מפעיל נוסף, ולא משנה אם זה משקיע זר, אם זה משקיע ישראלי, כל אחד אחר שיש לו זכות שווה להתמודד מול המפעילים הקיימים.

אמיר לוי: יש למפעילים הקיימים יתרון במכרז הזה, כי יש להם כבר מנויים ויש להם טכנולוגיה ויש להם מערכת שיווקית, אבל עדיין, כשמקצים משאב במחסור, צריך לתת למישהו אחר את אותה הזדמנות שווה.

נעמי חזן: מי לא דיבר ומוכרח לדבר?

מיכל בלייך: עולים פה שני נושאים שונים לדיון: האחד - כמות התדרים העומדת להקצאה.

מיכל בלייך: על-פי הודעת משרד התקשורת, לראשונה בשנת 1999, ובשנייה לאחרונה, לא נעשה מאז שום דבר.

מיכל בלייך: עומד להקצאה פס של 35 מגהרץ.

מיכל בלייך: אני לא חושבת שאנחנו צריכים להיות גאונים.

מיכל בלייך: יש פורום בין-לאומי שמסדיר את התקינה להקצאה של מפעילים, הפורום הזה קובע סטנדרט מינימלי של 10 מגהרץ.

מיכל בלייך: על-פי מה שמשרד התקשורת, מפי ההודעה הכתובה, וגם מנכ"ל משרד התקשורת לא אומר עכשיו משהו אחר, משרד התקשורת מודיע, שהוא מציע 35 מגהרץ, זאת אומרת, רק שלושה מפעילים יוכלו ליהנות מהתקן המינימלי העומד לשימוש; השני, שאלת הכסף כן או לא - המשוואה מאוד פשוטה.

מיכל בלייך: אם המפעילים יצטרכו לשלם בעבור התדרים, יהיה גורם אחד בלבד בסופו של דבר יישא בעלות הזאת, וזה הצרכן.

נעמי חזן: את זה אולי פעם אחת תסבירי, תסבירו כולכם.

נעמי חזן: כל הזמן אתם מדברים על הצרכן, מראים לנו טכנולוגיה משהו.

נעמי חזן: איך זה מגיע לידיים של האזרח הקטן, של הילד, של הערבי ושל החרדי?

נעמי חזן: מדוע מה שאתם רוצים, יביא את הטכנולוגיה הזאת לידיים של האזרח הקטן?

נעמי חזן: את הקו הישיר בין הטכנולוגיה לבין מה שאתם מצהירים עוד לא הצלחתם למתוח.

נעמי חזן: יש פה קפיצה לוגית לא ברורה.

מיכל בלייך: ברשותך האדיבה, אני רוצה להביא דוגמה.

מיכל בלייך: דוגמה מהמכרז של סלקום.

מיכל בלייך: המכרז של סלקום כמפעיל שני לא היה על כמה ישלמו אותם מתחרים על התדרים, זה הדבר שאפשר חדירה של מפעיל סלולרי ב-8.5 אגורות, זה הדבר היחיד.

דני רוזן: היום אפשר לקנות ב-8.5 אגורות סלולרי?

מיכל בלייך: היום לא, אבל היום אנחנו מסבסדים.

מיכל בלייך: פעם היינו גובים בעבור מכשיר 2,000 שקל, היום אנחנו משלמים למישהו שיקנה את המכשיר.

דני רוזן: זו כוחה של תחרות.

דני רוזן: זה בדיוק מראה עד כמה תחרות זה דבר חשוב.

מיכל בלייך: דני רוזן בעצמו אומר שיש תחרות גדולה מאוד.

מיכל בלייך: המשוואה היא פשוטה, אם לא יהיה מהיכן לשלם את הסכום הזה, זה יגולגל על הלקוח.

נעמי חזן: תודה.

נעמי חזן: אדוני, בבקשה.

גל גיא: כולנו זומנו היום לדיון על הכנסת מפעילים נוספים לתקשורת הסלולרית.

גל גיא: הנושא של התדרים הוא נושא כאוב לכולנו, וכולם פה מנסים לתקוף את נושא התדרים.

גל גיא: אני דווקא רוצה לתקוף מכיוון אחר.

גל גיא: אם זכור לכולם, ואני בטוח שמר פרי יודע שכשחברת סלקום נכנסה לשוק, אחוז החדירה בארץ בשנת 1995 היה בסביבות 8%, והיום אנחנו מדברים על 63% חדירה.

גל גיא: כשמדברים על שנת 2003 מדברים על אחוז חדירה של 80%, זאת אומרת, תהיה האטה בחדירה של טלפונים סלולריים.

גל גיא: אני מחזיק בידי טלפון של פלאפון, שהוא טלפון אינטרנטי, וזה גם מתקשר לשאלה שלך.

גל גיא: כעיקרון, השאיפה שלנו היא להפוך את המכשיר הזה לסגנון חיים, לתת למשתמש אפשרות לבצע את כל הפעולות שהיום הוא מבצע, אם באמצעות כרטיסי אשראי, אם באמצעות הטלפון הנייד, או בכל מכשיר אחר, לעשות דרך המכשיר הזה.

אביעד ויסולי: זה יהיה לאלפיון העליון.

גל גיא: בפירוש לא.

נעמי חזן: איך זה מגיע לאזרח הקטן?

נעמי חזן: אני אחזור על השאלה עד שמישהו יענה לי.

אביעד ויסולי: מפעיל נוסף יוריד את המחיר.

גל גיא: הטלפון שאני מחזיק ביד דורש מהמפעילים הסלולריים השקעה בתשתיות, השקעה רבה.

גל גיא: על מנת שאנחנו נוכל להחזיר את ההשקעה ולאפשר לאזרח הפשוט, לאותו ילד משדרות, או מכל מקום אחר, שיוכל להשתמש בו, אנחנו צריכים להגיע לשוק עם מחירים סבירים.

גל גיא: ככל שיעלו לנו את העלויות וככל שנצטרך לשלם יותר, אנחנו, כמו שאמר קודם מר בירן, אנחנו לא מלכ"ר, יש עלות מול תועלת.

גל גיא: מה שייגרם לחברות האלה בסופו של דבר, שהן לא יוכלו להתקיים, לא תהיה להן זכות קיום.

גל גיא: אנחנו נירה לעצמנו ברגליים, כי בסופו של דבר, האזרח הפשוט יאלץ לסבסד את זה.

יורי שטרן: טען מנכ"ל משרד התקשורת שאין קשר בין מה שאתם משלמים ומה שאתם גובים.

יוסי פייט: זה עולם כלכלי וירטואלי.

נעמי חזן: רקפת כץ, בבקשה.

רקפת כץ: הוזמנו לנושא של מפעיל נוסף.

רקפת כץ: אנחנו מלכ"ר.

רקפת כץ: אין לי בעיה עם תחרות, רק שאנחנו יושבים בדיונים על תמ"א 36, ולמרות שמר פרי התלונן על ביורוקרטיה קשה, אפשר להגיד שכן חולקו פרסים.

רקפת כץ: בהתחלה כל אחד עשה לנפשו, וגם היום אני נתקלת בלא מעט בעיות שהם עושים לנפשם.

רקפת כץ: מאוד נהניתי מהסרט, אבל אף אחד בסרט לא דיבר על רמת קרינה, שכל הילדים הנחמדים שם חשופים אליה, האנטנה היתה נסתרת בתוך מגדלור, לא היו בכלל בעיות איכות סביבה.

רקפת כץ: במצב של היום, כאשר אנחנו עדיין נלחמים בתוך תמ"א 36, שידע הציבור גם לגבי היכן מתקינים אנטנה, וכל אחד, ולא רק מי שמתקינים על גג ביתו, ידע שעומדים להתקין אנטנה, ותהיה לו יכולת להתנגד במידה והוא רוצה.

רקפת כץ: כאשר תמ"א 36 מדברת אך ורק על החשיבות של פריסה מלאה, היא כבר לא מדברת על בטיחות הציבור - כאשר הנושאים האלה עוד לא סגורים, תמ"א 36 לא סגורה, יש לנו בעיה קשה מאוד עם כניסה של גורם נוסף.

רקפת כץ: הגורם הזה צריך להישמע, הוא אולי לא כלכלי, אולי הוא לא חלוקה של תדרים, אבל הוא פגיעה קשה.

רקפת כץ: מר פרי דיבר על כיעור הנוף.

רקפת כץ: מי מדבר על כיעור הנוף?

רקפת כץ: מי שבא ורואה בשטחים פתוחים כניסה לאנטנה, מדובר על סלילת דרך לשם, מדובר על פגיעה תשתיתית קשה בשמורות טבע, לא מדובר בכיעור נופי.

רקפת כץ: אנחנו מדברים על פגיעה סביבתית חמורה, שעוד לא הסתיים עליה הדיון.

רקפת כץ: כאן, כל מה ששמעתי היה, אם תדר יהיה כזה או אחר, אם זה יעלה כסף או לא יעלה כסף.

רקפת כץ: צריך לגמור את החגיגה, צריך שיהיו כללים.

נעמי חזן: מה עמדתכם?

רקפת כץ: עמדתנו שעד שלא נסגרים ההליכים החוקיים של תקינה, גם לגבי המכשירים יש תקינות, לגבי אזהרה לציבור, עד שלא מסתיים הדיון על תמ"א 36, אי-אפשר להכניס עוד מפעיל.

נעמי חזן: אתם נגד מפעיל נוסף.

רקפת כץ: עד שלא ייסגרו כל התקינות, שיהיה ברור היכן מותר ואיך מותר.

רקפת כץ: אני לא אכנס אחר כך לדברים.

רקפת כץ: גם היום, כשאין לי חקיקה להיעזר בה, קשה לי לרוץ אחרי שלוש חברות, לרוץ אחרי יותר, זה בעייתי.

נעמי חזן: איזה עולם מוזר, החברה להגנת הטבע יחד עם החברות הסלולריות.

נעמי חזן: יש כאן שותפויות שלא מהעולם הזה.

רקפת כץ: חד-משמעית אנחנו לא מדברים על העתיד, אנחנו מדברים על מצב קיים, נקודתי, של בעיה מאוד קשה.

נעמי חזן: כל מי שעוסק באיכות הסביבה ובאקולוגיה, על-פי הגדרה, הוא עוסק בעתיד.

מיכאל איתן: הוא רק מתנגד לקידמה.

רקפת כץ: אנחנו לא מתנגדים לקידמה.

מיכאל איתן: ראיתי אתכם לגבי כביש חוצה ישראל, וכל דבר שקשור בקידום המדינה, אתם מתנגדים.

נעמי חזן: אדוני, בבקשה.

אביעד ויסולי: יש לי תשובות גם לגבי נושא הכספים.

אביעד ויסולי: האדון מפרטנר ששילם 400 מיליון דולר בשביל רשיון וקיבל למעלה מ-2 מיליארד דולר בהנפקת מניות, יודע בדיוק מאיפה עושים את הכסף ומאיפה מפסידים את הכסף.

אביעד ויסולי: לפי זה, זה לא נס שהמחירים בפרטנר נמוכים.

עדי בירן: אני לא יודע מי מינה אותך לנציג הצרכנים, אבל לפחות, אם אתה מצטט מספרים, תצטט מספרים נכונים.

אביעד ויסולי: אני יכול לצטט מספרים מדויקים, בעלי המניות בפרטנר הילוו לפרטנר 336 מיליון דולר, הם קיבלו את ה-336 מיליון דולר עד הפרוטה האחרונה בהנפקה, פלוס עוד 80 מיליון דולר.

עדי בירן: אמרת קודם 2 מיליארד.

אביעד ויסולי: ערך המניות שאצלם בכיס כרגע הוא למעלה ממיליארד דולר.

עדי בירן: מה אתה מבלבל את המוח?

יורי שטרן: זה לא הסגנון פה.

23598: עדי בירן, אתה לא חבר כנסת, אתה לא יכול להרשות לעצמך.

נעמי חזן: מי שאורח בוועדה של הכנסת, אני מבקשת שישמור על כבוד הדדי, לפחות כשאני מנהלת ישיבה.

נעמי חזן: אני לא ארשה את זה.

אביעד ויסולי: לגבי התחרות, אני מבקש שהמפעיל הנוסף יהיה מפעיל בשיטת שידור קיימת, משום שהיום כל טלפון סלולרי עובד אך ורק בחברה אחת.

אביעד ויסולי: זה אומר, שכשהצרכן רוצה לעבור מחברה אחת למשנה, צריך לשלם 1,000 או 2,000 שקלים, או להתחייב לשלוש שנים.

אביעד ויסולי: לגבי הקריטריון לזכייה, אנחנו מבקשים שזה יהיה משהו בין פרטנר לסלקום, כלומר, גם המחיר וגם המחיר לצרכן, ואז נאפשר את זה לצרכנים וגם המדינה תיהנה.

23598: הוזכר פה על-ידי דני רוזן, ידידי, הנושא של משקיעים זרים.

23598: צריך לומר שהיום בכל החברות הסלולריות מעורבים משקיעים זרים בהרבה מאוד כסף.

23598: אם התחושה של המשקיעים, אני יכול לדבר, כמובן, רק בשמם של המשקיעים שלי, תהיה של המשך טיפול בצורה הזאת, לא רק שלא יבואו חדשים, גם הנוכחים יצאו מפה.

23598: דבר שני, אני רוצה להביע פליאה על עמדת משרד האוצר.

23598: היא לא מובנת לי.

23598: אני לא מבקש הסברים, אני רק רוצה לומר שכמפעיל שמעביר למדינה מאות רבות של מיליונים של שקלים מדי שנה בתמלוגים, אני משלם על כל דבר, שום דבר לא ניתן לי בחינם, אני מתקשה להבין את עמדת משרד האוצר.

23598: נושא האנטנות - אנחנו בסופו של דבר בקו המטרה של החברה להגנת הטבע, בקו המסקנה, אנחנו שותפים.

23598: לכן אני לא רוצה להעלות את הנושא, אבל הגברת מהחברה להגנת הטבע, יש לך ראייה מאוד לא נכונה של כל הנושא של הקרינה וכיוצא בזה.

נעמי חזן: מנכ"ל משרד התקשורת.

נעמי חזן: (יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת א' פורז, חזר לישיבה ותפס את מקומו כיושב-ראש)

דני רוזן: הפער הדיגיטלי מאוד מטריד אותנו במשרד התקשורת, לכן בהצעת החוק שאני מאוד מקווה שנוכל להביא בהקדם לוועדה הזאת לדיון, אנחנו מציעים להפנות חלק מכספי התמלוגים של חברות התקשורת לטפל בתחום התקשוב בחינוך, עד 150 מיליון שקל בשנה.

דני רוזן: אחרי בדיקה עם משרד החינוך, זה נראה לנו סכום שיכול לפתור את הבעיה.

דני רוזן: אני מקווה שנקבל את הברכה של כולם וגם את הברכה שלכם, ונוכל להעביר את זה.

אברהם פורז: האוצר בדרך כלל לא מסכים ליצור הכנסות ייעודיות.

אמיר לוי: האוצר לא מסכים ליצור חוק עוקף תקציב.

מיכאל איתן: תראה לי סעיף אחד בתקציב שמדבר על קידום.

אמיר לוי: אם שר התקשורת יתמוך בממשלה בהגדלה של 150 מיליון שקל לתקציב החינוך, לא דרך התמלוגים, זה לגיטימי.

דני רוזן: אני מעריך את הדאגה הכנה של חברות הסלולר לצרכן, אבל הפרשנות של זה תהיה שהדאגה לצרכן תהיה על-ידי כך שתהיה פחות תחרות, אני לא בטוח שהיא נכונה.

דני רוזן: אני חושב שיותר תחרות, זה יותר דאגה לצרכן.

דני רוזן: לגבי המכרז, אני בהחלט משוכנע שתעשייה כל כך מפוקחת כמו תעשיית הרט"ן בישראל לא תציע במכרז יותר ממה שכלכלית כדאי להציע.

דני רוזן: אם יש תדרים לארבע חברות, ויש תדרים לארבע חברות, אז אם יש רק ארבע חברות ולא ייכנסו חדשות, הם יקבלו את התדרים במחיר המינימום וילכו הביתה בשמחה, ואין שום בעיה.

דני רוזן: ואם יבואו מפעיל חמישי או שישי להצטרף, אז ישלמו כנראה יותר כסף, אבל לא אנחנו בממשלה נקבע כמה אנשים יתחרו במכרז, זה נראה לי אבסורד.

דני רוזן: צריך לזכור שתדרים זה משאב במחסור, כשהוא בממשלה הוא לא מועיל לאיש, רק כשהוא בידי חברות סלולריות.

דני רוזן: אני לא חושב שאתם רוצים שאני אקבע שמי שיותר נחמד יקבל תדרים, ואחרים לא יקבלו.

דני רוזן: זה לא יהיה מקובל על הכנסת, להערכתי...

דני רוזן: זאת הדרך לחלק משאב במחסור, רק התחרות תביא תועלת לצרכן, ומידת התחרות, וכמה חברות יהיו, לא אנחנו צריכים לקבוע.

דני רוזן: לגבי ההערה החשובה מאוד של אדם טבע ודין, שאני מאוד מכבד, בישראל יש תקנים לקרינה, יש חוקים לנושא בנייה, יש רשויות עם סמכויות ואחריות, איש לא משחרר אף חברת סלולר מאישור קרינה, איש לא משחרר שום חברת סלולר מאישור בנייה.

דני רוזן: שמעתם על הרבה תהליכים שהיו בעבר, אבל אני בטוח שמתקיימת בשטח הקפדה יתרה של חברות הסלולר על כל האישורים, לפי כל הכללים, ונכון שיש ויכוח על אישור פה ועל אישור שם, אבל בסופו של דבר, אם אין אישור, הן לא עושות.

דני רוזן: אף אחד לא משחרר אותן משום דבר.

דני רוזן: לגבי מירס, אכן, אנחנו פועלים לשנות את הרשיון של מירס לרשיון כללי, בדיוק לענות על מה שעלה פה, שתהיה תחרות הוגנת, שישלמו תמלוגים, ויהיו עליהם חובות, חובות כיסוי וחובות צרכניות וכך הלאה, ואנחנו מקווים שזה, אכן, יענה על הבעיה.

אברהם פורז: רבותי, רק התחלנו בדיון.

אברהם פורז: שמענו פה עמדות שונות.

אברהם פורז: לכאורה, אם יש מספיק תדרים לארבעה מפעילים, ויש גם ארבעה מפעילים, אז בעצם אין סיבה שבמכרז שיתקיים פה יתפתחו מחירים מטורפים, משום שכל אחד יציע את מה שממילא הוא היה מקבל.

אברהם פורז: השאלה תישאל אם לא יהיה איזה גורם שצופה פני העתיד, והוא יחליט ששווה לו להציע על תחום מסוים של תדרים מחירים הרבה יותר גבוהים, מתוך הנחה שעל-ידי זה רק הוא יוכל להיכנס לתחום או משהו כזה.

אברהם פורז: זה כמובן שיקול עסקי.

אברהם פורז: מתי אתם מתכוונים להוציא את המכרז לגבי התדרים האלה?

דני רוזן: הכי מהר שנוכל.

דני רוזן: אני מאוד מקווה, אני לא רוצה להתחייב על מועד שנוכל לפרסם, או לקראת סוף השנה הזאת או ממש בתחילת השנה הבאה.

נעמי חזן: מה סמכויות הוועדה בנושא הזה?

דני רוזן: אני לא משפטן לקבוע סמכויות.

נעמי חזן: שאלתי את יושב-ראש הוועדה.

אברהם פורז: אני לא יודע אם יש לנו סמכות, אבל גם אם אין לנו סמכות, הייתי מאוד מבקש, מר רוזן, שברגע שתהיה לכם טיוטת מכרז ותגבשו סופית מה שאתם רוצים, שתבואו לכאן ותתייעצו אתנו, עם ועדת הכלכלה, תשמעו את דעתנו, אולי בעקבות הערותינו, תמצאו לנכון לתקן פה ושם משהו, גם אם אין לנו סמכות סטטוטורית פורמלית.

דני רוזן: מאוד לא מקובל הדבר הזה.

דני רוזן: אנחנו פרסמנו בעיתונות את כוונתנו לפרסם מכרז לפני כמה חודשים.

אברהם פורז: ביקשתם תגובות.

דני רוזן: לא, אחרי שקיבלנו את התגובות וסיכמנו, פרסמנו מה אנחנו מתכוונים לעשות.

דני רוזן: אני מוכן לענות על השאלות של הוועדה, אבל ברגע שיש מכרז - אתה עושה מכרז.

אברהם פורז: יכול להיות שזאת טעות שלי שהקצבנו מעט מדי זמן, אנחנו נקבע דיון נוסף, נשב אתכם על הדברים היותר מפורטים ונביע את דעתנו.

נעמי חזן: הנושא של ההתפתחות הסלולרית הוא נושא חברתי, הוא לא רק נושא עסקי.

דני רוזן: בדיוק יצאת כשדיברתי על זה.

נעמי חזן: אני מצטערת, היתה לי בעיה בוועדת הכנסת, אף-על-פי שישבתי כל הישיבה, למעט שלוש דקות.

נעמי חזן: זה נושא חברתי ממדרגה ראשונה ואם מן המכרז לא מובנת האפשרות של העברת הטכנולוגיה החדשה לאזרח הקטן ולאזרחית הקטנה ולפריפריה ולשכבות חברתיות שונות, לא עשינו דבר וחצי דבר.

מיכאל איתן: מה זה שייך למכרז?

נעמי חזן: ברגע שאתה נכנס לשיטת ה-AUCTION, אתה מפחית את האפשרויות של העברת הטכנולוגיה.

נעמי חזן: לשם שינוי, בפעם הראשונה בחיי אני מתחילה לחשוב, שמטעמים חברתיים גרידא, אני בעד תחרות מלכת יופי.

23598: בדיון הקרוב של הוועדה אני מבקש לדון בכל זאת בבקשה שלנו להפריד את המכרז של המפעיל הרביעי מהקצאה מיידית של תדרים קיימים למפעילים הקיימים.

אברהם פורז: רבותי, אני מודה שלא מיצינו את הדיון, היה לנו מעט זמן, אולי הקצבתי לדיון זמן קצר מדי, ואני מתנצל, אבל נקיים תוך זמן קצר המשך של הדיון הזה.

אברהם פורז: אני מאוד מודה לכם.