ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 204, 2000-11-01 09:05

אברהם פורז: מטרת הדיון היום היא להתמקד בנושא התיירות.

אברהם פורז: הוועדה קיימה לפני יומיים דיון ראשון בנושא המשבר בנושאים אחרים.

אברהם פורז: אנחנו יודעים שמה שקורה בחודש האחרון משפיע על ענפים רבים במשק ושמענו בין היתר על ההשפעה שיש לכך על ענף הבנייה, על החקלאות ועל ענפים נוספים, אבל היה נדמה לנו שהתיירות נפגעת במיוחד ושמן הראוי לייחד לנושא התיירות דיון נפרד כדי שנשמע על הבעיות שנוצרו וגם שננסה בכוחות משותפים לראות מה ניתן לעשות כדי להקל וכדי לסייע.

יוסי פתאל: אתמול הגשנו למשרד העבודה והרווחה בקשה להוציא כאלף איש להשתלמויות מקצועיות.

יוסי פתאל: הבעיה המרכזית שלנו בתחום זה כוח האדם שזה המשאב המרכזי וההוצאה המרכזית שלנו.

יוסי פתאל: אנחנו כבר עכשיו צופים גל של פיטורים שלא ידענו כמותו.

יוסי פתאל: פעם אחרונה שהיה לנו משבר בתחום הזה אבל קצר יותר זה היה בזמן מלחמת המפרץ ואז היה גם איזשהו ניסיון לעשות את ההשתלמויות המקצועיות, אבל הפעם הנושא הזה הוא קרדינלי והוא בנפשנו.

יוסי פתאל: אני מקווה שנקבל את הסיוע המתאים ממשרד העבודה והרווחה למרות שזה נראה לנו מאוד קשה שם מהבחינה של אישורים.

יוסי פתאל: אנחנו הגשנו תוכנית מסודרת והשאלה היא אם הוועדה תוכל באיזושהי דרך לעזור לנו לזרז הליכים של הוצאת אנשים להשתלמויות מקצועיות.

יוסי פתאל: אנחנו אפילו הסכמנו לוותר על היומיים עבודה במשרדים שקיימים בתוכנית הזאת ולהוציא את העובדים לשלושה חודשים שהם כולם רק השתלמות מקצועית בלי שנראה אותם בחזרה במשרדים.

יוסי פתאל: אנחנו רוצים להוציא אלף עובדים כאלה לאלתר.

יוסי פתאל: אנשים עדיין נוסעים לחו"ל בסופי שבוע, אבל יש ירידה להערכתנו של כ25- אחוזים ביציאות לחו"ל.

יוסי פתאל: אנחנו צופים אם נתרגל למצב או שהוא ישתפר, לישראלים יש יכולת שכחה מדהימה והדחקה, כך שמיד הם יחזרו לטייל גם בארץ וגם בחו"ל, אבל בסך הכל התעשייה סופגת מכה שהיא לא הכירה כבר הרבה מאוד זמן אם בכלל.

יוסי פתאל: הנושא שמטריד אותנו הוא הנושא של כוח אדם כי יכול להיות גל פיטורים נרחב מאוד.

צבי גונן: בשבוע שעבר אנחנו עברנו לארבעה ימי עבודה ופיטרנו עשרים אחוז מהעובדים שלנו.

צבי גונן: הבעיה היא חוסר הוודאות קדימה, כמה אנשים לשמר בכלל, אם לשמר אותם, ומה יקרה.

צבי גונן: כפי שנאמר כאן, אנשים לא נוסעים לחו"ל כי לא רוצים להשאיר כאן את הילדים, כי חוששים ממה שיקרה כאן.

צבי גונן: מדובר במחיקה טוטלית של קבוצות ובודדים שיוצאים לחו"ל.

צבי גונן: אם עד אוקטובר היו לנו שלושים טיסות בינלאומיות בשבוע, עכשיו אנחנו ברמה של ארבע עד שש טיסות לשבוע.

צבי גונן: המשמעות היא שמטוסים יורדים על הקרקע, טייסים בבית, דיילות בבית והכל עומד.

מיכל בן-שאול: נושא של תיירות הפנים בכלל זה תחום שלא משקיעים בו הרבה מבחינת תקציבי פרסום ממשלתי ואני חושבת שאין הזדמנות טובה מזאת כשהיעד המועדף שצריך להשקיע בו הוא היעד של אילת.

אבי אלה: בגדול אפשר לומר שהתיירות הנכנסת למדינת ישראל קרסה ברמה של בערך שמונים אחוז ממה שהיה מתוכנן.

אבי אלה: צריך לקחת בחשבון שברבע

אבי אלה: ון האחרון היו צפויים להגיע בערך 800 אלף תיירים שהם כ25- אחוזים מהתחזית השנתית שלנו.

אבי אלה: היה לנו צפי שנעבור השנה את השלושה מיליון – 3,2-3,1 – ותשעת החודשים הראשונים היו חודשים יוצאים מהכלל אבל הרבעון האחרון שהיה צפוי להביא את ה800- אלף תיירים הנוספים קרס כמעט לגמרי.

אבי אלה: להערכתי יגיעו לא יותר מ150- אלף מתוך ה800- שהיו מתוכננים להגיע.

אבי אלה: פירושו של דבר למשק, בהנחות ידועות של כ1,200- עד 1,500 דולר לתייר שמשקיע בארץ, מדובר על מעל 750 מיליון דולר.

אבי אלה: אם נוסיף לזה את המשבר או את ההאטה שחלה בגלל סיבות בעיקר של מצבי רוח וחשש של ישראלים, אנחנו מדברים על סדר גודל של כמעט מיליארד דולר נזק ברבעון הזה לכלל הענף.

אבי אלה: אם ננסה לחלק את זה חלוקה גיאוגרפית, נמצא שהצפון – וזה אומר מקו העימות עד אזור נתניה פחות או יותר – התרוקן לגמרי מתיירים וזאת ממספר סיבות: ראשית, בגלל המהומות הכלליות, שנית, בגלל האירועים וחטיפת החיילים בלבנון, ושלישית, בגלל המאורעות שהיו בתוך שטחי הקו הירוק והחשש של הישראלים ליסוע בגליל שמהווה ריכוז של ישובים ערביים.

אבי אלה: התחזית שלנו מבחינת לוח זמנים היא לא אופטימית.

אבי אלה: אנחנו מעריכים שבמקרה הטוב אם כמו שזה התחיל ביום אחד בבוקר זה יסתיים ביום אחד בבוקר, ואם זה יהיה מחר-מחרתיים או עוד שבוע, במקרה הטוב אנחנו מדברים על התאוששות לא לפני מרץ כאשר כל יום נוסף זה יום נוסף בתוך מרץ.

אבי אלה: אם זה יהיה בדצמבר, זה יהיה אחרי פסח.

אבי אלה: המרכיבים בעניין הזה הם לא מעטים.

אבי אלה: בהנחה שאתה מפסיק את המהומות, אתה צריך ליצור ביקושים בשלב הראשון ולהחזיר את האמון של הלקוחות שבאמת יש פה שקט וזה תהליך לא פשוט להחזיר אותם.

אבי אלה: התאחדות המלונות – ואני רוצה בהזדמנות זו לציין באופן מאוד מיוחד את שיתוף הפעולה של משרד התיירות אתנו בעניין הזה – פועלת בכמה תחומים.

אבי אלה: התחום הראשון והחשוב ביותר מבחינתנו הוא נושא כוח האדם.

אבי אלה: בענף המלונאות, אם להשתמש במונחים עדינים, יש כרגע כ15- אלף עובדים, אני לא רוצה להשתמש במילה מיותרים, שאין לנו בעצם צורך ואין לנו איך להעסיק אותם.

אבי אלה: 15 אלף איש זה הרבה מאוד.

אבי אלה: צריך לקחת בחשבון שהענף קלט בתשעת החודשים הראשונים כ13- עד 15 אלף עובדים חדשים.

אבי אלה: זאת אומרת, כל העובדים החדשים שנקלטו, כרגע אין לנו תעסוקה עבורם.

אבי אלה: כמובן שהקו שמנחה אותנו הוא לא להיפטר מהם ברמה החשבונאית של איך מוציאים 15 אלף איש, חוסכים חמישים אחוז מכוח האדם.

אבי אלה: הכוונה שלנו יותר היא למצוא תעסוקה חליפית או מקורות הכנסה חליפיים לאותם עובדים או לפחות לחלק ניכר מהם.

אבי אלה: פעלנו בשיתוף עם משרד התיירות מול משרד העבודה והשגנו שני סוגים של מערכת חל"תים.

אבי אלה: חל"ת רגיל כמעט בלתי מוגבל שמאפשר לעובדים לצאת לפחות לחודשיים חופשה ללא תשלום.

אבי אלה: לשמחתי בנושא של כוח אדם הצלחנו לארגן מסגרות של חל"ת לימודים כאשר אנחנו מכשירים חלק מהעובדים שלא היו מקצועיים, מנצלים את התקופה הזאת להכשרתם המקצועית כאשר חלק מהזמן הם יעבדו במלונות.

אבי אלה: בנושאים שקשורים לשיווק ופעילות בחו"ל.

אבי אלה: שמנו לעצמנו שתי מטרות: האחת, שימור צינורות השיווק הקיימים.

אבי אלה: משרד התיירות באמצעות הנציגים שלו בעולם בשיתוף עם גורמי התיירות – סוכני הנסיעות, המלונאים – פועלים במידת האפשר, למרות שצריך יותר, כדי לשמר את צינורות השיווק הקיימים.

אבי אלה: אנחנו מבקשים ממשרד האוצר שיאשר תקציב מיוחד למה שאנחנו קוראים רגע אחרי המלחמה.

אבי אלה: היום לפרסם באירופה - יכול להיות שחלק מהאנשים יאמרו שאני טועה, וזה להערכת לא מעט אנשים כולל מומחים - או בחו"ל זה אומר לבזבז כספים שאחר-כך נצטרך אותם.

אבי אלה: אם ועד שיאושר העניין הזה, אני יכול לומר לך שמצב המלונות בכי רע.

אבי אלה: בכי רע, פירושו שיש מלונות שבימים האלה הם סגורים לגמרי.

אבי אלה: יש מלונות באזור טבריה והצפון, בנצרת ואפילו יותר דרומה עם ששה חדרים, עם ארבעה חדרים וחמישה חדרים, חלק לא סוגרים בגלל הכבוד העצמי כי לסגור מלון זה לא דבר פשוט.

אבי אלה: זו תחושה מאוד קשה.

אבי אלה: אני לא יודע מי מכם פעם ביקר במלון סגור, אבל זה יותר לא נעים מאשר השיר שלא נעים לראות גן סגור ואני אומר לכם את זה מתוך היכרות לצערי ועברנו את זה במלחמת המפרץ.

אבי אלה: התחזיות לזמן הקרוב כמו שאמרתי הן קשות מאוד ואנחנו חייבים למצוא איזה שהן דרכים להקל על המלונאים גם בנושאים של התפעול השוטף.

אבי אלה: כמו שאמרתי בנושא כוח אדם, באיזושהי צורה אנחנו מצליחים ואני מקווה שתהיה לנו גם עזרה של ההסתדרות בעניין הזה.

אבי אלה: יש תחומים אחרים, ואחד התחומים העיקריים זה הנושא של הארנונה שמהווה בימים האלה – מאחר והיא סכום גבוה – מרכיב חשוב מאוד ויכולה להגיע ל10-, 15 ואולי 25 אחוזים מהמחזור אם המחזור יורד לגמרי.

אבי אלה: זה דבר שהוא אבסורד.

אבי אלה: אנחנו הצענו בזמנו והתחלנו בתהליך של חקיקה.

אבי אלה: תשעה חודשים ראשונים היו תשעה חודשים טובים, אבל אל תשכח שלפני התשעה חודשים האלה היו שלוש שנים שהענף היה במשבר נוראי, גם אז בכינו והתרוצצנו - וחברים ותיקים מכירים את זה – בנושא הארנונה וביקשנו הנחות בארנונה.

אבי אלה: מדברים על תשעה חודשים שכולם זוכרים אותם, פתאום זוכרים לנו את תשעת החודשים.

אבי אלה: במשך שלוש שנים, משנת 1996 עד שנת 1999 הענף הפסיד כסף.

אבי אלה: זה כמו לומר למישהו שהוא קיבל תשעה חודשים משכורת ומעכשיו והלאה הוא לא צריך משכורת.

אבי אלה: תשעת החודשים האלה לא עזרו לנו במיוחד.

אבי אלה: הקלו עלינו אבל החזירו אותנו למצב יותר גרוע ממה שהיינו.

אבי אלה: כמו שאמרתי, אנחנו מבקשים עזרה בנושא הארנונה.

אבי אלה: יש תחום אחר שהוא בעייתי מאוד והייתי רוצה להעלות אותו.

אבי אלה: אני לא יודע עד כמה הפורום מתאים והמקום, אבל זו בהחלט הזדמנות.

אבי אלה: זה הנושא של היכולת של המשקיעים לעמוד בהתחייבויות שלהם מול הבנקים.

אבי אלה: בעבר חלק מההתחייבויות של הענף היו מול גוף ממשלתי שנקרא חפ"ת, חברה לפיתוח תיירות, והוא הקצה כספים והלוואות.

אבי אלה: כשהיה משבר המפרץ, באמצעות הסדר מורטוריום עם החפ"ת, נדחו לחלק מהמשקיעים החובות ונעשו הסדרים שונים.

אבי אלה: כיום צריך לעבוד מול הבנקים ישירות ובעניין הזה יכול להיות שנצטרך גם עזרה של הכנסת ושל הממשלה בהסדרים מול הבנקים.

יוסף צ'חנובר: בענף התעופה שהוא קשור גם במלונאות מבחינה מסוימת, אנשים בדרך כלל לא מחליטים על בילוי חופשה מהיום למחר.

יוסף צ'חנובר: אם ישנה חופשת כריסמס, היום אנשים מחליטים איפה הם יבלו אותה.

יוסף צ'חנובר: אם היום פה לא שקט, אנשים יעשו הזמנות למקומות אחרים.

יוסף צ'חנובר: גם אם בדצמבר – ואני מקווה מאוד שכך זה יהיה – יהיה טוב, יהיה יותר שקט, אין פירושו של דבר שהמצב של היום יתוקן כי היום מוחלט מה שיהיה אז.

יוסף צ'חנובר: ישנן עוד כל מיני סיבות שכולכם יודעים אותן שעוזרות למצב הקיים.

יוסף צ'חנובר: לדוגמה, מדינות שונות הוציאו הצעת איסור לטוס לישראל, לרבות ארצות-הברית.

יוסף צ'חנובר: פניתי לשלטונות האמריקאים, שאלתי למה הם אוסרים על טיסה לישראל, תזהירו שמי שבא צריך להיזהר, אבל אמרו שכשאתם ממשלת ישראל מפרסמים שחוליות מסתובבות בארץ ומזהירים באזהרה חמה לא ללכת למקומות ציבוריים, מה אתם רוצים מאתנו?

יוסף צ'חנובר: לכן הם עשו זאת וכך גם מדינות אחרות ואנשים לא טסים.

יוסף צ'חנובר: גם אנשים שרוצים לטוס, בגלל האזהרה הזאת וגם בגלל שיש דבר טריביאלי כמו זה שלאנשים יש ביטוח חיים והביטוח לא יתפוס אם הם נוסעים בניגוד להוראה שאומרת שהמקום הזה שאתם נוסעים אליו הוא מקום מסוכן.

יוסף צ'חנובר: אם הוא יבוא לכאן, הוא יאבד את ביטוח החיים שלו.

יוסף צ'חנובר: לכל המצב העגום הזה נוסיף עוד כל מיני סיבות נוספות שחברו יחד בתקופה האחרונה כמו מחירי הדלק.

יוסף צ'חנובר: היום אנחנו משלמים בעד גלון דלק 113 סנט לגלון כאשר בשנה שעברה הממוצע היה שבעים סנט לגלון.

יוסף צ'חנובר: לכן אנחנו באל על נקטנו בפעולות מיידיות כפי שעשו החברות האחרות.

יוסף צ'חנובר: עד סוף השנה אנחנו נפטר כ360- אנשים, חמישה קורסים כבר ביטלנו שזה אומר עוד למעלה ממאה איש, וכוח אדם באל על כמו במקומות אחרים, הכשרתו לוקחת זמן וחבל מאוד מאוד להפסיד אותו.

יוסף צ'חנובר: להכשיר טייס זה חמש שנים, ואם אנחנו נפסיד את האנשים האלה יהיה קשה ובעלות גדולה מאוד לגייס אותם ולהכשיר אותם שוב.

יוסף צ'חנובר: הפתרון הוא אותו פתרון למרות שהוא פתרון חלקי וזו משאלתנו.

יוסף צ'חנובר: כמו שבענפים אחרים, אם יעבירו לנו כספים או יעזרו לנו בהכשרת עובדים ואחזקתם, גם אנחנו נתרום את חלקנו ואז לא נאלץ לשלח באופן מוחלט מספר כל כך גדול של אנשים.

יוסף צ'חנובר: כלומר, ההסדרים שיחולו בענף המלונאות לדוגמה, אם יחילו אותם גם על התעופה, זה בהחלט יקל עלינו ויאפשר לנו לפחות לשמור את העובדים כדי שכאשר יגיעו ימים טובים יותר נוכל לקלוט את העובדים האלה שוב.

יוסף צ'חנובר: אני חושב שרשויות המדינה צריכות להתחשב במצב התעופה בארץ ולהקטין את האגרות והמסים שמטילים היום על חברות התעופה.

יוסף צ'חנובר: רק לרשות שדות התעופה אנחנו משלמים מסים בשנה בסכום של למעלה מארבעים מיליון דולר ואני חושב שבשעה כזאת ראוי שיקלו על חברה כמו חברת אל על שנושאת בעול העיקרי של ההפסדים כתוצאה מהמשבר הנוכחי בענף התעופה, שיקלו על עול המסים שהחברה חייבת לשלם.

יוסף צ'חנובר: יש אולי מקום היום לבוא ולומר שעובדים, אנשי ציבור שנוסעים על-חשבון קופת הציבור, ייסעו בחברה ישראלית.

יוסף צ'חנובר: אני חושב שכאשר יש משבר, כולם צריכים להירתם ולסייע.

יגאל ביבי: רבותיי, אנחנו ידענו שאנחנו גרים במזרח התיכון ואני חושב שכמו שצה"ל עושה תרחישים ומתכונן לתרחישים שונים, בתחום התיירות היינו קצת שאננים ולא הכנו תוכניות מגירה למקרים מסוימים, מה עושים אם קורה כך ומה עושים אם קורה אחרת.

יגאל ביבי: אולי הגיע הזמן שיהיו כאן

יגאל ביבי: צוותי חשיבה משותפים, הן של הממשלה והן של כל גורמי התיירות, ולהכין תוכניות מגירה לנושאים מסוימים.

יגאל ביבי: כל מדינה משווקת את מה שיש לה ואנחנו חושבים תמיד אולי בצורה סטנדרטית ולא יצירתית.

יגאל ביבי: אנחנו צריכים יותר ויותר לשווק את מה שיש לנו עם המציאות הזאת, עם המלחמות, עם הפצצות, עם האיומים.

יגאל ביבי: אני חושב שאם היינו עובדים חכם ומספקים את הטוב שיש לנו וגם את הרע שיש לנו, יכול להיות שהיינו מוצאים בעולם הגדול הזה את התיירים.

יגאל ביבי: גם המלונות גם של הערבים בנצרת ובמזרח ירושלים סובלים.

יגאל ביבי: הייתי קורא לכם כאן

יגאל ביבי: לנסות לקיים ישיבות משותפות עם גורמי התיירות הערבים בארץ ולעבוד יחד בעניין הזה.

יגאל ביבי: יכולות להופיע בעולם תמונות של מוסטפה ואבי אלה כאשר שניהם יושבים יחד, והפניות לסוג מסוים של אנשים צריכות לבוא גם מערבים וגם מיהודים.

יגאל ביבי: אני אומר שמדינת ישראל צריכה לקבל החלטה שהביטוח הוא על-חשבון המדינה.

יגאל ביבי: צריך לקבוע שכל אחד שבא לארץ בזמן הזה, הביטוח שלו על-חשבון מדינת ישראל.

יגאל ביבי: צריך לומר לו שאנחנו נותנים לו את הביטוח וכי כאן בטוח ואין לאותו אדם בעיה וכי כשהוא בא לארץ, הוא יקבל כאן את הביטוח.

יגאל ביבי: זה יעלה למדינה כמה מיליונים, אבל אנחנו נבטח את האזרחים בעניין הזה.

יגאל ביבי: בדרך כלל עשרים-שלושים אחוז מהתיירות זו תיירות צליינית.

יגאל ביבי: אני חושב שצריכים לעבוד חזק מאוד בתחום הזה של הצליינים ולדעתי אם יהיה שיווק נכון, גם במצב הזה אפשר יהיה למכור נכון את הטיולים בישראל.

עמי אתגר: הנושא הגיאו-פוליטי הוא נושא שמלווה אותנו במשך כל התקופה והיו עליות ומורדות, אבל הנושא הגיאו-פוליטי כפי שאנחנו מכירים אותו הוא כזה שיש סכנה להתלקחות מלחמה וזאת מכמה סיבות כאשר כל הנושאים האלה אף פעם לא התקיימו בו-זמנית כפי שהם מתקיימים היום.

עמי אתגר: אני מנכ"ל של לשכת מארגני תיירות נכנסת ואנחנו מביאים בעיקר את קבוצות התיירים לישראל.

עמי אתגר: אנחנו נמצאים במצב שבין שמונים לתשעים אחוז ממספר הקבוצות התבטלו או יתבטלו.

עמי אתגר: זה אומר שאנחנו יורדים בששת החודשים שהתחילו ב1- באוקטובר עד סוף מרץ מהזמנות של 500 אלף תיירים שהיו צריכים להגיע בקבוצות לשמונים אלף תיירים בקבוצות.

עמי אתגר: המערכת הזאת היא מערכת כבדה מאוד ובהיקף הפעילות שלה היא תרמה הרבה מאוד לצמיחה במשק הישראלי בשנת 2000.

עמי אתגר: בשנת 2000 קלטנו 15 אלף עובדים ישירים ועקיפים וזה לא מעט.

עמי אתגר: לא רק בשנת 2000 לא נעסיק את ה15- אלף עובדים האלה אלא להערכתנו אנחנו נרד במספר יותר גדול ונגיע לפעילות שתשפיע על המשק בהיקף של שלושים אלף עובדים ואני מקווה לא יותר.

עמי אתגר: יש חשיבות מאוד מאוד גדולה לשני דברים.

עמי אתגר: האחד, מה שנקרא שמירת תשתיות.

עמי אתגר: אנחנו נמצאים בתקופת גישור ומדינת ישראל היא מדינה אטרקטיבית, גם ישראל וגם הרשות הפלשתינאית.

עמי אתגר: לפני מספר שבועות התקיים כאן כינוס של ה-WTO, וורלד טרוול אורגניזיישן.

עמי אתגר: האנשים היו כאן בירדן, ברשות הפלשתינאית, ישראל ומצרים.

עמי אתגר: אנחנו יודעים שכאשר יש פה מצב שהוא מצב של שקט יחסי – ואני לא אומר שקט מוחלט – והמקום הזה הוא אטרקטיבי לעולם והוא אף פעם לא מיצה את הפוטנציאל שלו.

עמי אתגר: מאחר שאנחנו כן נמצאים בתקופת גישור, ואני לא מתכוון כרגע לקפיצות מדרגה, אלא למלא את מה שיש לנו היום בתשתיות התיירות, אנחנו צריכים לעשות שני דברים כאשר הדבר הראשון הוא לעבור את תקופת הגישור הזה לגבי שמירת תשתיות שקיימות בארץ וזה מתייחס גם לכוח אדם וגם לתשתיות אחרות.

עמי אתגר: אני רוצה לומר שוב מה משמעות המספרים.

עמי אתגר: אנחנו בתיירות נכנסת מעסיקים כ1,200- עובדים והיום אנחנו נמצאים במצב שיש עבודה לסדר גודל של מאתיים עובדים.

עמי אתגר: בסיטואציה הזאת אנחנו צריכים לטפל בכל קבוצה וקבוצה שהזמינה וצריך לבטל את ההזמנה שלה בבתי המלון ובינתיים לומר להם שלא יבטלו, שיחכו לדצמבר וכולי.

עמי אתגר: אנחנו לא חושבים שבדצמבר יש סיכוי שהם יבואו, אבל אנחנו לא יכולים להיעלם מהשוק אלא להיות בו.

עמי אתגר: אנחנו צריכים לדבר עם כל אחד ואחד כל יום ויום.

עמי אתגר: אנחנו צריכים לומר לאותו סוכן בחו"ל שאת הקבוצה שהוא מבטל בדצמבר, שיביא אותה במאי או באפריל למרות שאנחנו לא יודעים אם זה יהיה.

עמי אתגר: אנחנו נמצאים במצב שקבוצה שהייתה צריכה להגיע עם 45 אנשים מגיעה עם עשרים אנשים והמחיר לעשרים אנשים הוא שונה.

עמי אתגר: אנחנו לא יכולים לומר למי שבא עם עשרים אנשים שהוא צריך להוסיף כסף.

עמי אתגר: אנחנו מתפעלים את הקבוצה ומוציאים כסף מכיסנו כדי שהקבוצה הזו בסופו של דבר אכן תגיע לכאן.

עמי אתגר: לכן אני מדבר על שמירת תשתיות.

עמי אתגר: הנושא השני זה שמירת התשתיות בחוץ-לארץ ואותו כסף שצריך יהיה להשקיע, וזה הרבה כסף, כדי לעודד את התנועה הזאת.

עמי אתגר: האנשים האלה שעובדים בתעשיית התיירות בשוליים מתאימים לעבוד במקומות שהזכרת.

עמי אתגר: בסופו של דבר זה כוח אדם למשק גם בטווח המיידי, גם בטווח הבינוני וגם בטווח הארוך שהוא יכול להיות חלק מתחום שיהיה לו תמיד חלק מאוד מאוד משמעותי בכלכלה הישראלית ועוד יהיו לו ימים טובים מאוד.

יורי שטרן: אחת ההנחות הבסיסיות בהסכמים עם הפלשתינאים הייתה שייווצר אינטרס כלכלי משותף והוא גם יקבע את המסגרת הפוליטית והביטחונית.

יורי שטרן: ענף התיירות הוא הראשון שנפגע, ולא רק אצלנו.

יורי שטרן: כשיורים מבית ג'אלה, כל התיירות הנוצרית לאזור שזה בית-לחם, מתה ולא איכפת להם.

יורי שטרן: אני זוכר שכשהיה משבר בקפריסין לפני כמה שנים, כאשר היוונים הצטיידו בטילים וזה פורסם בעיתונות העולמית והיה איזשהו רגע שחל צמצום בהגעת התיירים לקפריסין, שני הצדדים, התורכים והיוונים, מיד סיכמו ביניהם איך הם מוציאים את זה החוצה, איך הם מרגיעים את הרוחות כדי שהתיירות לא תפגע כי חיים ממנה.

יורי שטרן: אולי האינטרס הזה עדיין קיים ואולי יש משהו בהצעתו של חבר הכנסת ביבי ויש אפשרות לגשר למרות שזה מדהים כמה שהצד השני בכלל לא מתחשב בפרנסתו, שלא לדבר על פרנסתנו.

יורי שטרן: לגבי המשבר בענף.

יורי שטרן: תרומתו הכלכלית של הענף ידועה.

יורי שטרן: אני חושב שהמיתון הכלכלי של 1996 במידה רבה התחילו במיתון בתיירות והיו לזה השלכות גם על ענפים אחרים.

יורי שטרן: כשאנחנו מדברים על משבר תעסוקתי נורא שנוצר במשק בעקבות זה שבעצם מי שגדל אצלנו אלה תעשיות ההיי-טק והמסה הגדולה של אנשים שאין להם לאן ללכת נשארת ללא תעסוקה, אז ענף התיירות הוא אחד הענפים שהוא הכי זמין עבור כמעט כל אחד.

יורי שטרן: הייתי רוצה להתרכז בכמה דברים שנאמרו או שלא נאמרו ומה אפשר לעשות.

יורי שטרן: לגבי כל התוכניות של הכשרה מקצועית, ההנשמה המלאכותית הזאת לכמה חודשים היא חשובה.

יורי שטרן: במקביל הייתי מציע לפעול יחד עם מכון היצוא.

יורי שטרן: הרי למדינת ישראל יש ניסיון ביצוא ידע ומומחים בתחומים השונים כשהידע הזה הכי מפותח בחקלאות אבל לא רק.

יורי שטרן: בשנים האחרונות הפכנו להיות ספקי ידע, העברת קורסים ומומחיות בהרבה מאוד ענפים.

יורי שטרן: אני חושב שהניסיון שלנו בתיירות נוצל לא מעט גם בתעופה.

יורי שטרן: אפשר כאן בצורה מאורגנת להגיע לכמה וכמה שווקים וזה גם יפתח הזדמנויות שלדעתי קיימות היום.

יורי שטרן: תקציבי שיווק.

יורי שטרן: מה שמשרד התיירות דורש זה פשוט חובה והתקציבים האלה צריכים לעבור יותר מאשר קודם בצינורות משותפים עם הגורמים העסקיים.

יורי שטרן: לא רק שיווק של משרד התיירות עצמו אלא שיווק יחד עם החברות, עם חברות התעופה, עם המלונאים, עם חברות התיירות הנכנסת, מה שלא היה כך עד עתה.

יורי שטרן: סימון היעדים בחו"ל שהם מהווים שווקים יותר עמידים בעת משבר.

יורי שטרן: אנחנו יודעים שיש מדינות שגם אצלן בבית קורה מספיק כדי שהם לא ייבהלו מהתמונות שמתפרסמות ב-CNN.

יורי שטרן: המדינות האלה הן מדינות חבר העמים, חלק ממדינות המזרח הרחוק, חלק מהצליינות הנוצרית בארצות-הברית וגם חלק מהתיירות היהודית.

יורי שטרן: זאת אומרת, יש קהלים שאפשר ללכת אליהם ולהתמקד בהם דווקא בעת המשבר כי הוא פחות מפריע להם.

יורי שטרן: הם לא מגיעים רק כדי לשבת על חוף הים וללכת למקומות הקדושים.

יורי שטרן: כאן משרד התיירות צריך להיות המוביל בבדיקה הזאת.

יורי שטרן: נציגויות של משרד התיירות ומשרד החוץ אולי יכולים להיות יותר פעילים מול הגורמים בחו"ל, אותם גורמים שסימנו אותנו בהוראות ובהחלטות שלהם.

יורי שטרן: כאן צריכה להיות פעולה יזומה כדי למתן את הגישה הזאת, לנסות ולשנות את ההחלטות ולמנוע החלטות חדשות במשרדי החוץ של המדינות השונות.

יורי שטרן: לגבי נושא הפיצויים והורדת הארנונה בקו העימות, והיום קו עימות מבחינת התיירות בוודאי זאת גם ירושלים, גם עכו ועוד כמה מקומות.

יורי שטרן: פעם הייתה כאן ישיבה ביום התיירות והחלטנו כהמלצה ששתי הוועדות ביחד – ועדת הכספים וועדת הכלכלה – יקימו ועדה משותפת לתיירות.

יורי שטרן: התיירות זה ענף מיוחד מאוד, עם הסיכונים והסיכויים המיוחדים.

יורי שטרן: אני חושב שבמה פרלמנטרית הקבועה לענף הזה זה דבר חשוב ואני חוזר בהזדמנות זאת להמלצה זו ואני מציע שנקיים אותה.

רפי גלס: רק אתמול התקשר אליי מדריך ואמר שסוכן נסיעות מסוים אמר לו לקחת את התיירים עם אוטובוס של מזרח ירושלים, שייסע לבית-לחם, ומאחר שהמדריך היהודי אמר שהוא חושש לעבור את הקווים וכי הוא לא מוכן לעבור לבית-לחם, נאמר לו שהוא יוחלף על-ידי מדריך מוסלמי או פלשתינאי.

רפי גלס: בישראל יש היום כ1,500- מורי דרך אשר עוסקים כעיסוק מרכזי בהדרכה, מתוכם לצערי כ1,200- מובטלים.

נחום לנגנטל: אשר על כן לדעתי יהיו כאן שני מצבים שמדינת ישראל תיקלע אליהם: פיצוי ישיר כאשר יבואו ויגידו במה אתם נמצאים, אין ברירה, זה אחד משלושת הענפים הגדולים של ישראל וייתנו פיצוי ישיר.

נחום לנגנטל: הדבר השני זה באמצעות פיצוי עקיף.

נחום לנגנטל: קרי, ישלמו דמי אבטלה לאותם מובטלים שלא יעבדו, אז הרי לא יהיו הכנסות ממסים, ויתחיל להיות דומינו של כל המערכת כולה.

נחום לנגנטל: במסגרת הפיצוי העקיף זו תהיה ההתמודדות של מדינת ישראל עם כל המשק, אם אלה המלונאים, מורי הדרך, סוכני נסיעות, חברת תעופה לאומית וכולי.

נחום לנגנטל: אני אומר כאן לממשלת ישראל שתמיד דיברתי נגד הדברים האלה - תמיד היינו בעד שוק חופשי, פתיחה, תחרות, הפרטה וכולי - שהדרך היחידה כרגע היא סבסוד.

נחום לנגנטל: זו הדרך היחידה שאני רואה לנגד עיני שתגרום להשארת הענף.

נחום לנגנטל: זה אומר שמדינת ישראל צריכה להסתכל קצת קדימה.

נחום לנגנטל: זה כמו שיש שנת בצורת שאז אנחנו מבינים שאין ברירה וצריך לסבסד את החקלאים וזה לא פיצוי.

נחום לנגנטל: כשיש מצב של אלימות, אתה צריך לסבסד את ענף התיירות.

נחום לנגנטל: זה אומר שלא תיתן דמי אבטלה למי שלא עובד שזו הדרך הקלה, סתם לזרוק כסף ולקבור אותו באדמה.

נחום לנגנטל: החכמה היא לבוא ולומר איך אנחנו באמצעים כספיים עושים משהו מלאכותי כדי שכן תהיה כאן תיירות, כדי שבכל אופן אנשים לא ייפלטו ממסגרת העבודה, אותם עובדים קבועים, כדי אותן הוצאות שקיימות בכל מקרה במלונות לא ילכו לאבדון, כדי שאותם אנשים שהם מורי דרך שזה המקצוע שלהם לא ילכו לחפש כרגע עבודות אחרות כי בסך הכל זה נכס שיש לך במדינת ישראל עובד כזה שזאת הכשרתו.

נחום לנגנטל: אם הוא הולך למשהו אחר או שהוא לא עושה כלום, מבחינה משקית הפסדת את הדבר הזה.

נחום לנגנטל: אני אומר שזו שעתו של משרד התיירות ובמקרה זה גם זמן התקציב.

נחום לנגנטל: אתמול תקציב המדינה הוגש לכנסת וצריך להבין שמשרד התיירות צריך לבוא ולומר שזו שעת חירום וכי לרבעון הראשון של שנת 2001 אנחנו צריכים להגיע עם תוכנית סבסוד ולומר איך אנחנו כרגע יוצרים מצב לתעופה, למלונאות, למורי הדרך וזאת כדי ליצור כאן אולי דבר שהוא יהיה הרבה יותר זול ואולי הרבה יותר קל.

נחום לנגנטל: אולי אנשים מסוימים כן ירצו להגיע לכאן וכאן אני מתייחס גם לתיירות הפנים.

נחום לנגנטל: אני לא רוצה להאריך אבל אני אומר שזה הכיוון שצריך ללכת אליו כי אחרת נשלם בדיוק את אותו כסף ואולי קצת יותר, אבל זאת תהיה זריקת כסף וקבירה באדמה לאותם גופים וגורמים שלא יעבדו אלא יקבלו את זה כפיצוי בגלל שכתוצאה מהמצב הם הגיעו לאבטלה או לסגירת המפעלים השונים.

זאב בוים: יש חברי כנסת שניסו לתת עצות, לומר איך מנהלים מלון ומה צריך לעשות, אבל אני חושב שקטונו בעניין הזה ואילו אתם הם אלה שמבינים, אתם מקצוענים בעניין וזה התחום בו אתם מתעסקים.

זאב בוים: אני מצטרף לדברים רבים שאמר נחום לנגנטל ואני רוצה להתעכב על נושא הארנונה כיוון שאני בא מהשלטון המקומי.

זאב בוים: אני בהחלט חושב שצריך לעשות משהו בעניין הארנונה.

זאב בוים: יש לי פה נתונים שקיבלתי.

זאב בוים: לערי התיירות בשנה, מכל מערך התיירות ובעיקר מהמלונות, יש הכנסות של כ160- מיליון שקלים בשנה.

זאב בוים: אם יבטלו את הארנונה ברבעון האחרון של שנת 2000 וברבעון הראשון של שנת 2001, מדובר בכשמונים מיליון שקלים.

זאב בוים: זה לא יכול להיות על גבן של הרשויות המקומיות ואין צורך כאן לומר מדוע אלא זה צריך להיות בהחלט סבסוד של הממשלה.

זאב בוים: צריך לבוא לממשלה והממשלה תעביר לשלטון המקומי, במסגרת הגדלת מענקים או איך שיקראו לזה, את הסכומים האלה כדי שלענף המיוחד הזה בערי התיירות יבטלו שני רבעונים של ארנונה.

זאב בוים: לפי דעתי זו הצעה שהיא ברת ביצוע, יש מנגנון אופרטיבי פשוט לעשות את זה וצריך לקבל החלטות בנושא.

זאב בוים: משרד החוץ האמריקאי כשבכל מקום בעולם יש מצבי משבר, הוא מתחיל לתת הנחיות ועצות לאזרחים האמריקאים היכן להימנע מלבקר ויש מקומות שם הוא אפילו אוסר כניסת אזרחים אמריקאים.

זאב בוים: אני חושב שיש בנושא הזה כמה דרגות של הנחיות לאזרחים האמריקאים.

זאב בוים: למדינת ישראל יש מערכת יחסים עם ארצות-הברית ואולי במסגרת ההידברות השוטפת עם ארצות-הברית צריך לנסות ולבדוק עם השלטונות בארצות-הברית.

זאב בוים: אנחנו למודי ניסיון במצבי המשבר האלה שלצערנו הם חוזרים ואף אחד לא יכול לצפות לומר מה יקרה, ולדעתי צריך לנהל איזשהו דיאלוג עם משרד החוץ האמריקאי ולנסות ליצור איזשהו מנגנון כזה שההנחיות האמריקאיות שניתנות לאזרחים תבאנה אחרי בדיקה משותפת.

זאב בוים: עד כמה שאני מבין ההנחיות בדרך כלל הן גורפות ואין אצלם הבחנה.

זאב בוים: אם יורים ביריחו, מבחינתם כל הארץ מלחמה וחזית.

זאב בוים: יש גם עניין של לוחות זמנים כי עד שכאן נרגע העניין ועד שמבטלים את ההנחיות, בוודאי זה לוקח איזשהו זמן שאולי ניתן באיזשהו מנגנון משותף לקצר אותו ולהרוויח ימי תיירות.

זאב בוים: זו הצעה שחשבתי להעלות לשיקול הדעת במשרד התיירות.

אורי סירקיס: הבעיה המרכזית שיש לנו זאת ההתייקרות של התשומות והתייקרות התשומות היא היום חסם בכך שאנחנו בעצם מקצצים הרבה מאוד מהטיסות שלנו בגלל שהתשומות התייקרו.

אורי סירקיס: לכן אני רוצה להצטרף לדבריו של חבר הכנסת לנגנטל.

אורי סירקיס: אם המדינה תעשה מה שהיא עשתה בעבר ותלמד מטעויות שביצעה בעבר, מה שלדעתי צריך לעשות כאן זה שני דברים: האחד, להוריד אגרות בשדות התעופה, ושנית, לסבסד את נושא הדלק.

אורי סירקיס: המדינה עשתה את זה בשעתו במשבר של מלחמת המפרץ.

אורי סירקיס: הדברים האלה יביאו להורדה של תשומות הייצור ויביאו לכך שנבצע יותר טיסות.

יוסף אנגל: תיירות הפנים מתחלקת לשניים, לתיירות הפנאי ולתיירות מבוגרים וילדיהם.

יוסף אנגל: אני רוצה לומר שאני מברך על כך שתלמידי בית-ספר מנתניה הגיעו באומץ לב לירושלים מכיוון שכמעט כל טיולי בתי-הספר בארץ התבטלו ונמחקו וזה יוצר נזק בלתי הפיך לכלכלת תיירות שלמה בפריפריה, אם מדובר בצפון ואם מדובר בדרום.

יוסף אנגל: חוץ מאילת, גם במצפה רמון ובעין גדי יש היום פחד לטייל.

יוסף אנגל: בהזדמנות הזו אני פונה גם למשרד התיירות וגם למשרד החינוך כדי שיפעלו להחייאת תיירות הפנים, לעשות איזשהן פעולות להרגעת המצב ולהרגעת האוכלוסייה.

יוסף אנגל: בנושא בתי-הספר אנחנו נוגעים כאן לא רק בנושא הכלכלי אלא בנושא החינוכי.

יוסף אנגל: זו פעם שנייה בשנתיים האחרונות שתלמידי בתי-הספר לא מטיילים בארץ, לא יכירו את הארץ ולא תהיה להם זיקה לארץ כי בתוך כותלי בית-הספר קשה מאוד לתת זיקה לארץ.

יוסף אנגל: בעניין הזה לא נעשית שום פעולה.

יוסף אנגל: אני לא רואה שום סיבה בעולם מדוע בתי-ספר, מערכת החינוך וההנהגה במדינה לא יעשו משהו כדי להרגיע את ההורים.

יוסף אנגל: אני לא רואה כאן נציגים רבים של התיירות הקטנה במדינת ישראל, מה שנקרא התיירות הכפרית.

יוסף אנגל: התיירות הכפרית נבנתה בשנים האחרונות ונבנה כאן ענף שהוא ברמה בינלאומית.

יוסף אנגל: הענף הזה היום קורס בגלל שנגמרה התיירות ולדעתי צריך למצוא דרכים איך לעזור לו, הן מבחינת תשלום ארנונה והן מבחינת פיצוי כזה או אחר.

יוסף אנגל: יש ניסיונות לעשות את זה בקו עימות, אבל צריך לבדוק איך עושים זאת באופן כללי.

רחל אבנעים: אנחנו מבקשים לשתף אותנו בכל, כי אני שומעת שיש כבר תוכניות ואנחנו כנציגי העובדים לא יודעים מה הן.

אבנר ורד: לאור הסיטואציה שנוצרה, צריך למצוא דרך לכלול גם אותם במסגרת ההסדרים שייעשו.

ישראל הראל: אני מצטרף לאלה שהעלו את הנקודות ודיברו על הקלה או השתתפות בתשלום אגרות, שזה דבר עבורנו הוא קרדינאלי.

ישראל הראל: ישנו כאן נושא שלא הוזכר כאן וזה נושא הביטחון.

ישראל הראל: התשומה שמועמסת עלינו בנושא הביטחון הוא עצומה ואדוני היושב-ראש יודע שכמה וכמה פעמים העלינו את הנקודה הזאת כגורם שיכול להקל.

ישראל הראל: אני חושב שבשנת משבר כזו המדינה צריכה באמצעות המוסדות שלה ובאמצעות החברות הממשלתיות למצוא את הדרך איך להקל לפחות בתקופת הביניים ולהוריד את המעמסה הזו מאתנו לתקופה הזו.

עמי אדר: אני מבקש להציע לוועדה איזשהו פתרון שניתן ליישם אותו ולעודד את תיירות הפנים.

עמי אדר: ישנה אפשרות לפנות היום למשרד האוצר ולבטל את המיסוי על קצובת הבראה וכך לעודד את העובדים לצאת להבראה.

עמי אדר: אני חושב שלאותו צוות חשיבה אסור להתעלם מארגון העובדים וכי ארגון העובדים שמייצג את העובדים חייב להיות באותו צוות.

מרדכי פלדמן: אנחנו העברנו דף שבו אנחנו ממליצים להגיע גם לפתרונות מעשיים, לזרז את נושא הסיורים והטיולים דרך ועדי העובדים, ארגונים, מועדוני קשישים, טיולי בתי-ספר, תנועות נוער, מתנ"סים, ארגונים כלכליים וכולי.

מרדכי פלדמן: אני חושב שזה ייתן פתרון כללי לכולם ביחד על-מנת לנסות כמה שיותר למנוע את המפגע הקשה הזה בכלכלה.

איתי אייגס: לפני כן אני חייב לומר הערה אחת.

איתי אייגס: מול מצלמות הטלוויזיה נאמר פה משפט על-ידי חברי כנסת והמשפט הזה יכול להסביר טוב מאוד איך העולם מתייחס אלינו ומה קורה לנו בתקשורת בחו"ל.

איתי אייגס: כשיושבים כאן - וכרגע זה לצורך דיון על פיצויים – ואומרים שכל המדינה קו עימות, ככה מתייחסים אלינו בעולם.

איתי אייגס: רואים תמונה של עזה, כותרת ישראל, וזה כמו תל-אביב, זה כמו אילת, זה כמו ירושלים וזה כמו הצפון.

איתי אייגס: פה זה נאמר לצורך הדיון על הפיצויים, אבל ככה זה יוצא החוצה וכך אנחנו נראים.

איתי אייגס: אז עושים את ההשלכות מאיזושהי אמירה כללית שמבטאת איזושהי מצוקה והמצוקה היא בסדר וצריך לטפל בפיצויים וצריך לטפל בהרבה דברים, לבין מה שאנחנו משדרים החוצה על זה שאנחנו כמדינת תיירות ואם אפשר לטייל פה או לא.

איתי אייגס: כל אחד מהנוכחים כאן יודע שבסך הכל חיים כאן היום חיים נורמליים.

איתי אייגס: יש בעיות במקומות מסוימים אבל חיים כאן חיים נורמליים וקבוצה של 1,500 יפנים שהסתובבה כאן בשבוע האחרון – נדמה לי שהיום האחרונים יוצאים מהארץ – הסתובבה וטיילה בכל רחבי הארץ ולא נתקלה בשום בעיה.

איתי אייגס: זו הייתה הערת אגב על מה שנאמר כאן אבל אני חושב שזה מאוד חשוב להפריד בין מה שאנחנו עושים בדיונים בינינו על המצוקות האמיתיות שיש לענף הזה לבין מה שמשדרים החוצה ואיך שאנחנו נראים.

איתי אייגס: נתנו פה כל מיני נתונים על מה קורה, על הביטולים באל על, על הביטולים במלונות ואני לא אחזור על הדברים האלה.

איתי אייגס: אני מסתכל על הסכנות אתן אנחנו מתמודדים היום בענף.

איתי אייגס: קודם כל, הסכנה המיידית, וזה נאמר פה, זה התמוטטות של חלק מהעסקים, בעיקר עסקים קטנים אבל לפעמים גם עסקים גדולים.

איתי אייגס: זה אומר השפעה על בעלי עסקים, על עובדים שמחר בבוקר אין להם פרנסה, אלה הרבה מאוד משפחות ונזרקו כאן מספרים כמו 15 אלף אצל המלונאים, עוד אלף אצל הסוכנים, ועוד עובדים אצל המובילים, ועוד 1,200 מורי דרך.

איתי אייגס: זה מצטבר להרבה מאוד עובדים שנזרקים כתוצאה ממה שקורה כאן.

איתי אייגס: החובה הראשונה שלנו היא לנסות להתמודד עם ההתמוטטות הזאת ולנסות למזער אותה.

איתי אייגס: הדבר השני והוא לא פחות חשוב זאת הסתכלות קדימה.

איתי אייגס: נאמר פה ואולי בצדק שכרגע קשה לפרסם - בין תמונות ה-CNN של הילד שלצערנו נהרג בעזה והאישה שקיבלה מכות בנצרת – תמונה יפה על ישראל ולשווק את ישראל.

איתי אייגס: מול התמונות האלה באמת קשה במקביל לעשות פרסום לישראל , אבל יש הרבה מאוד פעולות שאפשר וחייבים לעשות אותן כדי שמדינת ישראל תישאר באיזושהי רמה של מודעות בעולם ושאפשר יהיה בהיעדר התמונות האלה ב-CNN כן לעשות פעולה שיווקית.

איתי אייגס: זה מצריך הרבה מאוד עבודה, יותר מעבודה רגילה שעושים היום, גם מצידנו עם הלשכות שלנו וגם של נציגי הענף, למרות שהם במשבר ויש להם בעיות כלכליות, ואני יודע שהם גם עושים זאת.

איתי אייגס: זה צריך להיעשות כדי לשמר את התדמית של מדינת ישראל כמדינת תיירות שעדיין תישאר במודעות של כל תייר פוטנציאלי, והדבר השני, כדי שצינורות השיווק, המערכת שעובדת בעולם, לא בישראל – המערכת כאן תעבוד ברמה יותר נמוכה או יותר גבוהה, היא תמשיך לעבוד – שיכולה בקלות ביום אחד להחליט שהיא מפסיקה לעבוד עם ישראל, לא תעשה זאת.

איתי אייגס: מערכת השיווק בחו"ל יכולה להחליט שהיא יותר לא עובדת עם ישראל, מוציאה את ישראל מהחוברות של שנת 2001 ובשנת 2001 אותו סיטונאי לא מוכר אותנו.

איתי אייגס: מה כן עושים היום, וחלק מהדברים שאני אומר אלה דברים שכבר נמצאים בביצוע, חלק הם דברים שיש עליהם הסכמות עם הגורמים הרלוונטיים ונמצאים לקראת ביצוע, וחלק נמצאים בדיונים או בדרישות שלנו כלפי גורמים אחרים ואני מקווה שיתממשו לפחות בזמן שהם עוד יהיו אפקטיביים.

איתי אייגס: קודם כל, מבחינת צמצום נזקים לענף.

איתי אייגס: הדבר הראשון זה ניסיון להחזיר תיירים לענף.

איתי אייגס: סיכמנו אתמול עם משרד האוצר על תקציב מיידי עוד השנה לעידוד תיירות פנים, שוכבת בקשה כזאת במסגרת בקשה יותר גדולה על תקציב לשנה הבאה לפעולות גם ברמה המקומית וגם ברמה הארצית בנושא עידוד תיירות פנים.

איתי אייגס: יש לנו עוד בעיה קטנה שצריך לעבור אותה עם כל מיני כללי תמיכות.

איתי אייגס: קבוצות מזדהות עם ישראל וכמובן מדובר על קבוצות היהודים שאנחנו מנסים להביא וקבוצות מאזורים מסוימים כמו שהזכיר אורי סירקיס, אזורים בהם יש אוכלוסייה שהיא פחות רגישה שאותה אנחנו מנסים להביא.

איתי אייגס: זה יותר עבודת שטח ופחות עבודות של פרסום בחו"ל.

איתי אייגס: בצד של צמצום ההוצאות.

איתי אייגס: דובר כאן הרבה על החל"ת ואני לא אחזור על זה, אבל אני אומר מילה אחת.

איתי אייגס: הלוגיקה מאחורי זה היא שונה וכשהמלונאים דיברו כאן על הפחתה, נדמה לי שהזכירו 15 אלף, אז מדברים על ירידה של 15 אלף ומתוכם להחזיק בענף 5,000.

איתי אייגס: כלומר, אף אחד לא חושב שאפשר להחזיק את כולם בענף ולהחזיר אותם בתוך מספר חודשים.

איתי אייגס: לצערנו זה כנראה לא יקרה, אבל יש איזושהי קבוצה ששווה להחזיק אותה כי לקראת ההתייצבות אחר-כך – ואני מאמין שבכל מקרה היא תהיה – צריכים להיות ערוכים.

איתי אייגס: דובר על ארנונה למלונות.

איתי אייגס: אני יודע שהתאחדות המלונות פנתה למשרד הפנים בהצעה שיפטרו אותה מכל התשלום.

איתי אייגס: בעקבות זאת אנחנו פנינו למשרד האוצר עם בקשה קצת שונה והצענו לחלק את נושא הארנונה, שעדיין המלונות יישאו בשליש מהארנונה, הרשויות יישאו בשליש והמדינה תישא בשליש.

איתי אייגס: זו הצעה שלדעתי מבחינת המלונות נותנת מצב שהוא יותר סביר.

איתי אייגס: נכון שאפס זה יותר זול, אבל הצעתנו היא יותר סבירה ונדמה לי שגם הרשויות את השליש הזה יכולות לספוג למרות מה אמר חבר הכנסת זאב בוים.

איתי אייגס: כשהייתה תיירות ברמה גבוהה אנחנו טענו שהרשויות צריכות לתחזוקה של הערים יותר כסף וזה עובד גם בכיוון השני והרשויות יכולות גם לספוג משהו במצב שבו יורדות ההכנסות.

איתי אייגס: אני מבקש להדגיש שהדיון הזה הוא במנותק מאותו דיון שמתקיים כבר שנים רבות על רמת הארנונה הנכונה למלונות.

איתי אייגס: זה דיון בפני עצמו שלא נוגע לדיון הזה ואני לא חושב שזה הזמן לגעת בו.

איתי אייגס: מדובר כרגע בפעולה לתקופה של חצי שנה שתאפשר לגשר על איזשהו משבר.

איתי אייגס: דובר כאן על שמירה על צינורות שיווק בחו"ל.

איתי אייגס: הסברתי שהחשיבות של זה היא בכך שהמוצר הישראלי ימשיך להתקיים על המדפים לאורך זמן.

איתי אייגס: יש עוד דבר אחד שלא דובר עליו.

איתי אייגס: אנחנו שכרנו חברת יחסי ציבור, מה שלא עשינו קודם לכן אף פעם בארץ אלא עם חו"ל.

איתי אייגס: חברת יחסי הציבור מסייעת לנו מכאן ליצור במסרים עקיפים תדמית קצת שונה על ישראל, תדמית קצת אחרת, קצת מאזנת יותר.

איתי אייגס: זה לא יביא כרגע את התיירות אבל זה ייתן משהו.

איתי אייגס: במקביל לדבר הזה אנחנו גם מבקשים עכשיו לתגבר את האירוח של העיתונאים מחו"ל בארץ.

איתי אייגס: אני יודע שגם הענף עושה את זה עם גורמי הענף בחו"ל.

איתי אייגס: אנחנו הגשנו למשרד האוצר תוכנית לגבי תקציב 2001 ואנחנו מניחים שאחרי שהמצב קצת יירגע ואחרי פעולת יחסי ציבור, תיווצר תשתית שעליה אפשר לעשות פעולות שיווק ופרסום.

איתי אייגס: אנחנו הגשנו הצעה שהעלות שלה היא 117 מיליון שקל תוספת לתקציב משרד התיירות לשנה הבאה.

איתי אייגס: אנחנו בטוחים שזאת הדרך היחידה להתמודד אחר-כך בקצב מהיר יותר עם הבעיה שנוצרה לנו והיא בעיה קשה.

איתי אייגס: אפשר ללמוד בעניין הזה מניסיון של מדינות אחרות.

איתי אייגס: המצרים עשו את זה אחרי לוקסור.

איתי אייגס: בלוקסור היעד של הפגיעה הייתה התיירים וזה לא כמו אצלנו.

איתי אייגס: אצלנו יעד הפגיעה הוא האוכלוסייה הישראלית והצבא.

איתי אייגס: קשה לקבל אצל המצרים את הנתונים המדויקים, אבל מנתונים חלקיים אנחנו יודעים שהם השקיעו עשרות מיליוני דולרים והם הצליחו בתוך שנתיים להכפיל את תנועת התיירות שלהם.

איתי אייגס: הנושא של פיצויים.

איתי אייגס: אני מאוד מבין את האמירה שנאמרת היום באוצר שכאשר כל המשק נפגע, אי-אפשר לפצות את כולם כי אז אנחנו בסך הכל לוקחים מכולם ונותנים לכולם.

איתי אייגס: זה נכון מאוד ואני מסכים עם זה.

איתי אייגס: אי-אפשר לפצות את כל המשק.

איתי אייגס: יחד עם זאת אני חושב שאם נסתכל על מה שקורה בענף התיירות, יש בענף עסקים שהפעילות שלהם פשוט נמחקה והיא לא קיימת.

איתי אייגס: זה לא מצב שבו יש ירידה של עשרה אחוז באזורים מסוימים או למשל באילת אפשר לומר שיש ירידה שהיא בגדר הסביר לפחות כרגע.

איתי אייגס: בענף התיירות יש עסקים, בעיקר עסקים קטנים, שהפעילות שלהם פשוט נמחקה לחלוטין.

איתי אייגס: ההשוואה הכי טובה שיש לי לדבר הזה זה הטיפול שעושים כאשר יש בחקלאות נזקי מזג אוויר למיניהם והם מוחקים יבולים של עונה שלמה.

איתי אייגס: אז הולכים ויוצרים את המנגנונים לפצות אותם.

איתי אייגס: אני חושב בעניין הזה בענף התיירות יש חלק מסוים שצריך לעבור טיפול כזה וצריך לטפל בו.

איתי אייגס: שר התיירות פנה בעניין הזה לשר האוצר כדי להקים איזשהו צוות שיגבש את המתכונת לעניין הזה.

אברהם פורז: אתמול נפגשתי עם סמנכ"ל CNN, מי שאחראי על המזרח התיכון ועל אירופה.

אברהם פורז: הם מתעניינים פה בארץ בכניסה להקמת ערוץ חדשות נוסף נוסח CNN ישראלי.

אברהם פורז: הוא היה ממקימי CNN והוא אמר לי שהניסיון שלהם מלמד שידיעות שחוזרות על עצמן מאותו מקום, ידיעות רוטיניות, מפסיקות לעניין וגם מפסיקות להיות באיזשהו שלב משודרות, ואם הן משודרות, הן מקבלות ממד מאוד קטן.

אברהם פורז: הוא אמר שגם אם אצלנו האירועים האלה יימשכו, בסופו של דבר רשתות הטלוויזיה כמעט שיפסיקו לסקר את זה כי זה פשוט לא מעניין אלא אם כן יש משהו קטסטרופלי.

אברהם פורז: מבחינה מסוימת קיים הסיכוי שהצופים במדינות המערב ייחשפו פחות למצב אצלנו, גם אם הוא יימשך ברמה הנוכחית.

אברהם פורז: למעשה הביטחון האישי בתוך ישראל הוא עכשיו לא פחות מאשר היה קודם והרבה יותר טוב מאשר בתקופת הפיגועים של 1996 עם פיצוצי האוטובוסים.

אברהם פורז: היו תקופות שהביטחון האישי של התיירים היה יותר גרוע מאשר היום אלא אם כן מישהו הולך למקומות בקו התפר, אבל בעיקרון בתוך ישראל יש ביטחון מלא ואני באמת חושב שאתה צודק בזה שאסור לנו ליצור פאניקה.

אברהם פורז: לכן אני ממש לא מבין למה טיולי בתי-הספר לא יוצאים.

אברהם פורז: אין לזה פשוט שום הצדקה וזו פאניקה מיותרת.

אברהם פורז: הסכנה של תלמידים שתהיה להם תאונה עם האוטובוס היא יותר גדולה במאות מונים מאשר הם יהיו מעורבים באיזשהו מקום.

אברהם פורז: לכן אני חושב שהוועדה קוראת למשרד החינוך לחדש מיד ובהיקף מלא את כל הפעילות של תלמידי בתי-הספר.

אברהם פורז: אין שום סיבה שהם לא יצאו לכל הטיולים.

אברהם פורז: זה גם לא חינוכי כי ממה אנחנו פוחדים ומסתתרים בבתים?

אברהם פורז: הנושא של הארנונה על בתי המלון.

אברהם פורז: אני חושב שלעת הזאת צריך פשוט לתת פטור לתקופה הזאת.

אברהם פורז: יש עיריות שבמשך תקופות ארוכות נהנות מהכנסות גדולות מבתי-המלון.

אברהם פורז: אם בית-המלון נסגר עד חצי שנה, יש פטור מלא מארנונה והעירייה לא זכאית מכוח חוק לגבות כלום.

אברהם פורז: נניח שבית-המלון עובד בהיקף שהוא מחזיק את המלון רק כדי לא לסגור אותו, בהיקף מאוד קטן, אני חושב שעירייה יכולה להתייחס אל מלון כזה בהיקף כזה של פעילות כאילו הוא מלון סגור ולא לגבות בכלל.

אברהם פורז: אני מכיר את הסיפור ואולי יש פה ושם עיריות שהן במצב כלכלי יותר קשה ואז אולי המדינה צריכה לתת איזשהו סיוע, אבל בחלק גדול מדובר בעיריות מבוססות ועשירות שיש שם הכנסות מעסקים.

אברהם פורז: אני חושב שגם התשלומים של רשות שדות התעופה לגבי חברות התעופה הישראליות שנמצאות במצוקה צריכים להיות מופחתים בצורה ניכרת.

אברהם פורז: אנחנו יודעים שרשות שדות התעופה היא גוף עתיר הכנסות שמצליחה במשך השנים אפילו לבנות את פרוייקט נתב"ג 2000 מהכנסות עצמיות, אבל כמו בכל שותפות הם לא יכולים להיות שותפים רק כאשר יש הכנסות גבוהות אלא הם צריכים להיות שותפים גם כשההכנסות נמוכות.

אברהם פורז: אני חושב שאנחנו בהחלט צריכים לעודד את העניין הזה של מציאת פתרון לתקופת הביניים כדי שעובדים לא ייפלטו מהענף ושתישמר איזו מסגרת שמחזיקה אותם במסגרת של השתלמויות מקצועיות או דברים כאלה.

אברהם פורז: עם כל הכבוד אני חושב שחלק מהעובדים יכולים בהחלט בתקופה הזאת להשתלב בעבודות אחרות.

אברהם פורז: זה כמו שירות מילואים, כאשר אדם שהוא רואה חשבון ונקרא לשירות מילואים, לפעמים הוא שומר בלילה וישן באוהל.

אברהם פורז: אפשר בהחלט לראות את חלק מהעובדים כשירות מילואים וחלק אולי יכולים בכל-זאת להשתלב בעבודות זמניות ממש על-בסיס זמני ובעיקר בחקלאות.

אברהם פורז: לא סיימנו את הדיון.

אברהם פורז: את ההמלצות האלה אנחנו נעביר לגורמי הממשלה השונים ונקיים תוך זמן קצר דיון נוסף כדי לראות אם יש איזו התקדמות ובתקווה לעתיד טוב יותר.

אברהם פורז: במקביל כמובן צריך לנסות להסביר בחו"ל וזה בעיקר צריך להיעשות על-ידי מי שהיה כאן.

אברהם פורז: אנחנו יודעים שבתקשורת העולמית יש לא מעט ידידים של ישראל.

אברהם פורז: אם הם מראיינים מישהו שחזר מהארץ ומספר שהוא היה כאן, נהנה מכל רגע, היה על שפת הים, הוא ראה את המאורעות ב-CNN כמו שראו אותם האנשים בניו-יורק, אני חושב שזה יכול לשפר.

אברהם פורז: תודה רבה לכם.