ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 197, 2000-10-03 12:00

אברהם פורז: הייתה אליי פנייה של שלוש חברות - של סלקום, ברק ואופק - שבה כתבו לי ש"ככל הנראה יינתן בימים הקרובים רשיון זמני למתן שירותי אינטרנט מהיר לחברות הכבלים בנוסף להיתר שניתן לבזק".

אברהם פורז: אני עוד לא יודע שהוא ניתן, אבל הם כנראה יודעים.

אברהם פורז: "הסדרת התחום בתקנות ולא באמצעות חקיקה ראשית מנוגדת להמלצה של היועץ המשפטי לממשלה בחוות דעתו מה10- באפריל".

אברהם פורז: יש כאן עוד הרבה דברים שכתובים על בנקים וכולי, ובסוף נאמר ש"הסדרת נושא האינטרנט המהיר שלא באמצעות חקיקה מסודרת תמנע תחרות ראויה ושוויונית בתחום ואנו מבקשים לקיים דיון בסוגייה בוועדת הכלכלה של הכנסת".

אברהם פורז: מאחר שהדברים נראו לי מספיק חשובים כדי שאכן נקיים דיון, בנוסף לדיונים קודמים שהיו, החלטתי לקבוע את הישיבה.

אברהם פורז: נתחיל בזה שנשמע מפי מנכ"ל משרד התקשורת שיאמר לנו היכן הדברים עומדים ואחר-כך ניתן את רשות הדיבור לאורחינו.

דני רוזן: אני רוצה להזכיר ששר התקשורת סיים לפני כחודש את תקנות רשיון כללי וממחר בעצם כל מי שרוצה ועומד בקריטריונים, יכול להגיש בקשה לרשיון ואני מבטיח שמשרד התקשורת יעשה הכל כדי לטפל במתן הרשיון כמה שיותר מהר.

דני רוזן: כל הדברים פורסמו ואני מקווה שנקבל את הבקשות לרשיונות ובזמן הקרוב יהיו כמה בעלי רשיונות למתן שירותים פנים ארציים נייחים שיוכלו להתחרות בחברת בזק.

דני רוזן: אני מניח שיינתנו רשיונות כאלה, עיקר הגופים יוכלו לתת שירותים רחבי סרט ולהתחרות בכל התחום החדש הזה שהיום נפתח וצומח, כי שירותי הטלפוניה של בזק הם שירותים איכותיים, הם גם במחירים נמוכים יחסית, הם גם זמינים בכל מקום בארץ ואני חושב שאפשר להתגאות בהם.

דני רוזן: אני לא חושב שמישהו מתכוון להתחרות בטלפוניה ראש בראש אלא עיקר התחרות תהיה בשירותים רחבי סרט.

דני רוזן: בימים הקרובים, בשבוע הבא, נפרסם את המכרז לרשיון משולב על-בסיס רשת גישה אלחוטי.

דני רוזן: זה רשיון משולב כי הוא משולב במובן הזה שהוא גם לפי חוק הבזק וגם לפי פקודת הטלגרף האלחוטי.

דני רוזן: זה רשיון לשימוש בתדרים בשביל שירותי תקשורת פנים ארציים.

דני רוזן: בסלנג שלנו הוא נקרא רשיון משולב.

דני רוזן: המכרז ייקח זמן מה.

דני רוזן: הבעיות העיקריות שלו הן כמובן התהליך של פרי-קווליפיקיישן של המשתתפים ואנחנו רואים הרבה מאוד בעיות של בעלות צולבת ואם רוצים להסדיר אותם זה תהליך של פרי-קווליפיקיישן ובאופן טבעי תהליך כזה לוקח את הזמן שלו ואחרי כן יהיה תהליך של בעצם מכירה פומבית, כאשר פעם ראשונה שעושים בישראל מכירה פומבית על רצועות התדרים והמרבים במחיר יקבלו את הרשיון.

דני רוזן: נבדקת אפשרות מתן רשיון קצר מועד לחברות הכבלים.

דני רוזן: הנושא הזה עלה בדיונים שהיו עם משרד ראש-הממשלה, בהשתתפות היועץ המשפטי לממשלה, על הרקע מדוע אי-אפשר לתת לחברות הכבלים רשיון נורמלי ארוך מועד עד לשינוי בחוק.

דני רוזן: לשינוי בחוק יש את המורכבות משלו וההערכה שזה ייקח יחסית הרבה זמן.

דני רוזן: מבחינת תקשורת רחבת סרט בתחום הסלולרי, גם כן תחום מאוד חשוב, בדיוק דיברנו עליו לפני הדיון, שר התקשורת פרסם במאי את המדיניות שלו בתחום הזה.

דני רוזן: בעקבות זה היו כמה הערות ובוצעו כמה תיקונים וב21- בספטמבר מונתה ועדת מכרזים במטרה לגלגל את המכרז של הדבר הזה, בעצם שירותים של דור שני, דור שניים וחצי, דור שלישי מוקדם ככל האפשר.

דני רוזן: יש לוחות זמנים שהתדרים זמינים והכוונה היא לסיים את המכרזים מספיק זמן מראש.

דני רוזן: אני רוצה להזכיר שאם היום כל שלושת המפעילים הסלולריים משתמשים ב70- מגהרץ רוחב סרט, הם מוסיפים לחבילה בתהליך שיתפרס על-פני כמה שנים עוד 175 מגהרץ וזו תוספת מאוד מאוד נכבדה של תדרים.

דני רוזן: כמובן שכולם היו רוצים יותר, אבל מה לעשות, זה מה שיש וזו תוספת מאוד מאוד נכבדה של תדרים בתחום הסלולרי.

דני רוזן: הנושא הבא הוא תיקון 24 לחוק הבזק.

דני רוזן: הגשנו כבר - שכחתי מתי - תזכיר חקיקה.

דני רוזן: אם אתם רוצים, אני מוכן להסביר מה כולל התיקון.

דני רוזן: הנושא הבא הוא נושא ה-אן-בנדלינג ואופן אקסס, נושא שדיברנו עליו בהרחבה בדיון שהתקיים כאן ביוני.

דני רוזן: אנחנו עומדים על ביצוע מה שהצגנו לכם באותה עבודה שבכוונתנו לבצע וזאת אולי הסיבה העיקרית שלא אושר לבזק שירות IDSA ואני מקווה שבזק ייעתר לדרישה הזו, ונדמה לי יש לו נכונות כזאת אבל הוא ייצג את עצמו.

דני רוזן: אם כן, צריך רק לסגור את הפרטים הטכניים ונוכל לאשר לחברת בזק את תיק השירות ואז בזק יוכל לצאת לדרך עם שירות IDSA.

דני רוזן: אני רק רוצה להזכיר שזה חלק מהרשיונות שלנו ולכן באופן טבעי אם תהיה הסכמה של היועץ המשפטי לכך שהכבלים יקבלו רשיון קצר מועד, אז הנושא של אן-בנדלינג ואופן אקסס הוא חלק בלתי נפרד ממנו.

דני רוזן: ההבהרות שאנחנו ביקשנו מהכבלים, לוודא מראש שיש הסכמה לדבר הזה כדי לא ליצור סיבוכים יותר מאוחרים בין דברים אחרים.

דני רוזן: אגב, גם מהחברות הסלולריות אנחנו דורשים אן-בנדלינג ואופן אקסס כתנאי למתן שירותים.

דני רוזן: אם למשל חברת פלאפון יצאה עם שירות שאפשר לעשות העברת דאטא בסלולר, דרשנו ממנה – יש לה חברת בת שנותנת שירותים – שאם מחר אתה תקים חברה, תרצה גם אתה להתחבר, תוכל באותם התנאים להתחבר ברשת של הפלאפון כמו שאותה חברת בת מתחברת.

דני רוזן: זה נותן אופן אקסס וזה הפרדה בין היישומי, בסלנג קוראים לזה תוכן אבל בעצם זה יישומי, לבין התשתית בטלפון הסלולרי.

דני רוזן: אותו דבר נכון גם לבזק ב-IDSA וגם לכבלים וכך הלאה.

דני רוזן: זה בתקציר מה שקרה בתקופת הפגרה.

עמית שכטר: אני מציע שכדי לא ליצור בלבול נדבר על מונחים בצורה מדויקת.

עמית שכטר: סוגיית האן-בנדלינג היא המנגנון המוכר בעולם המערבי כולו, המנגנון לפתיחת שוק תקשורת הפנים-ארצי לתחרות.

עמית שכטר: אני רוצה להדגיש שלא מדובר כאן רק על האינטרנט המהיר והרשיונות הם רשיונות לתקשורת פנים-ארצית על כל מה שזה אומר, גם VOICE וגם דאטא.

פנינה שנהב: תסתכלו על כל העולם, על כל אותו עולם מערבי שדיברו כאן בצעקות אדירות שיש בו אן-בנדלינג, איזה קשיים, כמה שנים לקח לפתח את מתכונת האן-בנדלינג.

מיכאל איתן: תראו, אתם לא תפילו את זה והאן-בנדלינג יהיה.

מיכאל איתן: למה לא לקחת את המגמה ולהגיד בואו נראה איך אנחנו מבצעים את זה הכי טוב לטובתנו, איך נרוויח הכי טוב, נבוא עם תנאים שבהם נוכל להרוויח מהאן-בנדלינג ולא נבוא להילחם בזה.

אבי פתיר: אינטרנט מהיר הוא שירות חשוב, חיוני ונחוץ בדחיפות במשק, אבל בנוסף לזה הוא גם שירות מורכב.

אבי פתיר: אינטרנט מהיר לא יהיה במדינת ישראל אם לא תהיה תחרות אמיתית.

אבי פתיר: הדרך היחידה להבטיח שירות כזה בפריסה רחבה, במחיר הוגן ובאיכות טובה היא באמצעות תחרות ואין דרך אחרת.

אבי פתיר: רוצים ראיה?

אבי פתיר: היה צריך ISDN במדינת ישראל, מיכאל איתן יודע, נתנו לבזק לתת ISDN בלי תחרות, בלי תנאים, בלי אן-בנדלינג, בלי שום דבר ועד היום אתה יכול להזמין ISDN אם אתה רוצה, אבל אתה יכול לקבל איפה שהם רוצים.

אבי פתיר: ISDN הוא סופר שירות בשביל אינטרנט מהיר כי ב-ISDN אפשר לגלוש במהירות אדירה, רק היום בשמונים אחוז ממדינת ישראל אי-אפשר לקבל אותו.

אבי פתיר: שיהיה ברור ש-ADSL הוא שירות פי חמש יותר מסובך מה-ISDN.

אבי פתיר: לכן, אם בזק וכל אחד מאתנו – אני אומר את זה גם עלינו – לא יהיה בתחרות ולא יהיה עליו לחץ, כי זה שירות מורכב ושירות מסובך, לא יהיה אינטרנט מהיר בכל המדינה לכל דורש במחיר סביר.

אבי פתיר: נקודה שנייה.

אבי פתיר: מי יכול לתת אינטרנט מהיר.

אבי פתיר: אינטרנט מהיר יכול לתת בזק, יכולות לתת חברות הכבלים ויכולים לתת המפעילים החדשים.

אבי פתיר: אם לא יהיה מצב שיהיה בזק, כבלים ומפעילים נוספים, לא תהיה תחרות, כי אם יהיה בזק בלבד – יהיה מונופול.

אבי פתיר: אני מדבר כרגע על התחרות ולפני אן-בנדלינג.

אבי פתיר: אני מדבר בכלל על עצם העובדה שתהיה תחרות ואחר-כך איזה תנאים מקלים לתחרות, אבל קודם כל שתהיה תחרות.

אבי פתיר: לדעתי דני רוזן הצהיר כאן הצהרה היא לא מדויקת וחשוב לי להתייחס אליה.

אבי פתיר: מי שיכול לתת, אמרתי, אלה אותם שלושת הגורמים.

אבי פתיר: אם לא יינתן לשלושתם, לא תהיה תחרות.

אבי פתיר: אם יינתן לבזק, יהיה מונופול.

אבי פתיר: התחרות האמיתית תהיה אם יהיו לפחות שלושה גורמים.

אבי פתיר: כלומר, יותר משניים.

אבי פתיר: בראש וראשונה צריך להבטיח שיהיו שלושה גורמים לפחות שיתחרו באספקת השירות הזה כי אחרת לא יהיה השירות הזה, כי גם לבזק וגם לכבלים יש אינטרסים כאלה להבטיח שתהיה תחרות בעירבון מוגבל, באזורים מסוימים, איפה שמתחשק להם, פריפריה כן, זה לא וכולי.

אבי פתיר: אני אומר שזה תנאי יסוד לכל הסיפור הזה.

אבי פתיר: דני רוזן ציין בתחילת דבריו שבסוף השבוע מקבלים רשיון לכל דורש, אבל אני מציע שנבדוק בסוף השבוע כמה בקשות לרשיון הוגשו למשרד התקשורת כי בד בבד עם פתיחת השוק למתן רשיונות למפעילים חדשים, הטיל משרד התקשורת כאלה מגבלות וכאלה אילוצים על המפעילים החדשים, שבלי גישה אלחוטית אי-אפשר לעמוד בהם, כמו אזורי כיסוי, תנאים, יוניברסל סרביס וכולי.

אבי פתיר: ברור לכל אחד שפעיל בענף הזה שאי-אפשר להיכנס כמפעיל אלטרנטיבי ללא שימוש בטכנולוגיות אלחוטיות.

אבי פתיר: האן-בנדלינג הוא מאוד חשוב, אבל קודם כל צריך להבהיר את העניין הזה.

בני איינהורן: משרד התקשורת באמת הוביל תקופה ארוכה מאוד תוכנית שכדי לקבל רשיון ויכולת להציע שירות, אתה צריך להשקיע.

בני איינהורן: זו הייתה מדיניות התשתיות ובאמת היום בעולם יש חמש-שש תשתיות אלא שיש לוח זמנים להתפתחויות טכנולוגיות.

בני איינהורן: בתחרות, אם אתה בא עם השקעה ושם השקעה בתשתית, אתה באמת מקדם את הכלכלה, אתה מקדם תחרות.

בני איינהורן: אן-בנדלינג זו מילה שצריך ללמוד אותה טוב.

בני איינהורן: אן-בנדלינג זה בעצם איזושהי טפילות מסוימת והיא אומרת ככה: אני מתלבשת על כל ההשקעה שלהם, השקעה של אלו, השקעה של אחרים, לא עושה כלום.

בני איינהורן: אם משתמשים באן-בנדלינג, צריך להשתמש בו בצורה חכמה ולפתרון בעיות נקודתיות.

בני איינהורן: צודק המנכ"ל, גם בארצות-הברית כשניסו איזשהו מהלך, חוזרים בהם מזה ואני אתן לו להסביר את זה.

בני איינהורן: הכבלים יכולים לתת היום פתרון ואי-אפשר לחכות לטכנולוגיות כי יש לוח זמנים לכל הטכנולוגיות.

בני איינהורן: גם כשירצה האלחוטי, ה-LMDS להיכנס, תמיד יבוא הלווין ויגיד שיחכו גם לו, והוא מגיע עוד שנתיים אחרי כן.

בני איינהורן: אז נשב ונחכה.

בני איינהורן: אין מדינה בעולם המערבי שכאשר טכנולוגיה הבשילה ויכלה לתת שירות, מנעו את זה כדי לחכות לגורם אחר.

בני איינהורן: בישראל מאיזה שהם שיקולים כל הזמן מעכבים.

בני איינהורן: על הפרק באמת הכבלים ויושבים כאן גורמים שכל הזמן מנתחים את הנושא הזה.

בני איינהורן: אנחנו קיבלנו החלטה אסטרטגית והיא כל מה שרוצים – נסכים.

בני איינהורן: לכן הסכמנו לאופן אקסס, הסכמנו לאן-בנדלינג ואני לא נכנס כרגע לסוגייה אם יש אן-בנדלינג או אין אן-בנדלינג.

בני איינהורן: מה שאומרים, אנחנו מסכימים וזאת כדי שלא יהיה פתחון פה לאף אחד.

בני איינהורן: כשאני יושב מול אנשים ואומר להם שאני לא מסכים לאן-בנדלינג כי זה לא קיים, חושבים שאני אינטרסנט ולא רוצה.

בני איינהורן: אנחנו אמרנו בהחלטה גורפת שאנחנו מסכימים לכל.

בני איינהורן: רוצים אופן אקסס – אופן אקסס.

בני איינהורן: אן-בנדלינג – אן-בנדלינג.

בני איינהורן: מה שיירצו.

בני איינהורן: עכשיו יש תירוצים מעולם אחר ולכן להערכתי יוצא המרצע והסיבות הן סיבות אחרות.

בני איינהורן: יש כאן אינטרסנטיות מורכבת ולכן אני קורא לך, יושב-ראש הוועדה, הממשלה מסובכת בהצעת החוק ואנחנו יודעים את זה, היא לא מסוגלת להעביר את הצעת החוק והחוק הזה הוא חשוב.

בני איינהורן: בפוזיציה הזו אתה יכול לקחת את אותה הצעת החוק שהשקיע בה מישהו הרבה מחשבה ולגלגל אותה בדרך אלטרנטיבית.

בני איינהורן: אם זו הצעת חוק ממשלתית, יש אינטרסנטיות מסוג מסוים.

דני רוזן: אנחנו מדברים במושגים של החוק על קישור גומלין, מתן זכות שימוש, ואן-בנדלינג זה מקרה פרטי של הדבר הזה, זה צורת מימוש של קישור גומלין בין רשתות.

דני רוזן: אנחנו אומרים שנתחבר לבזק ולכבלים, לא איפה שבזק רוצה או איפה שהכבלים רוצה או איפה שהסלולר רוצה, אלא נתחבר איפה שאפשר טכנית ואת התעריפים נתאים בהתאם.

דני רוזן: אני מודיע לכם שתמורת מיליון דולר, בלי שאני שואל את בזק, בזק מוכן למכור ויעמוד בתור למכור, אבל בחינם אני חושב שבזק ילך לשביתה.

דני רוזן: זה רק עניין של כסף.

דני רוזן: אם שואלים מי ירוויח, אני חושב שמי שירוויח לא הרגולטור צריך לקבוע אלא כוחות השוק צריכים לקבוע מי ירוויח ומי יפסיד.

דני רוזן: אנחנו צריכים להבין על מה אנחנו מדברים כשאנחנו מדברים על אן-בנדלינג.

דני רוזן: יש נושא של אופן אקסס שהוא בעצם אומר שיש ספקי תשתית, יש ספקי שירותים על התשתית.

דני רוזן: בסלנג שלנו, ספקי ערך מוסף או יש כאלה שקוראים להם הפרדת יישומים או תכנים מתשתיות.

דני רוזן: בישראל מקדמת דנא זה החוק, יש הפרדת יישומים/תכנים מתשתיות, היוצא מהכלל הם הכבלים אבל ברגע שאנחנו נסדיר אותם כמו כל גוף אחר, הבעיה תיפתר.

דני רוזן: זה תמיד היה ויש שוק מאוד מתפתח, כאשר ספקים של אותו ערך מוסף בישראל הוא מאוד חשוב לתחרות ויש בו המון אינטרנט זהב.

דני רוזן: זה שוק מאוד יצירתי, מאוד תוסס, מביא את כל הדברים הטובים לצרכן הישראלי בשוק התקשורת הישראלית וכמובן חשוב מאוד שיתקיים וימשיך להתפתח, גם כשנכנסים לטכנולוגיות חדשות.

דני רוזן: לא כל אחד צריך לבנות תשתיות אלא יש כאלה שרק רוצים לתת שירותים.

דני רוזן: אינטרנט זהב ישב כאן ונתן דוגמה, אבל אני יכול לתת 300 דוגמאות אחרות.

דני רוזן: בנושא של זכות שימוש ומימוש זכות שימוש מעבר לוויכוח על האן-בנדלינג של הלוקל לופ שלזה התכוונו - יש אן-בנדלינג גם של דברים אחרים כמו משלוח חשבונות.

דני רוזן: למה שבזק לא תשלח חשבון עבור המתחרה?

דני רוזן: – יש עוד דבר שנקרא טיול בחצרי המנויים, אם זה עסקים או בתים פרטיים.

דני רוזן: הסדר שעכשיו הגיעו אליו בקונצנזוס הכבלים והלווין, אחרי התערבות קלה של הממונה על ההגבלים העסקיים ושלי כדי לפתור כמה בעיות טכניות, שבסופו של דבר לא מענים את המנוי.

דני רוזן: אם יש לו חוטים בבית ונמאס לו מהכבלים והוא רוצה לעבור ללווין, או נמאס לו מהלווין והוא רוצה לעבור לכבלים, עושים את זה בלי שבאים לבית, חופרים לו בסלון, מניחים את כל החוטים מחדש וכך הלאה אלא משתמשים בחוט הקיים.

דני רוזן: אני מקווה שההסדר גם יעבוד.

דני רוזן: אותו דבר נכון אני חושב יהיה גם לגבי בזק כי אין שום סיבה שמישהו שרוצה לעבור לחברה אחרת, יש לו בבית כבר את החוטים, אבל יבואו וייחפרו לו בבית מחדש ויניחו חוטים חדשים בדירתו.

דני רוזן: אני רוצה לומר שיש מחלוקת וספק למי שייך בכלל החוט בדירה, אבל אני לא רוצה להיכנס לזה כי זה נושא משפטי של זכות קניין שקטונתי מלהיכנס אליו.

דני רוזן: לגבי עסקים זה עכשיו מתברר בבג"ץ אחרי שהמחוזי החליט שאין לו סמכות והוא העביר את זה לבית-המשפט העליון, זו התביעה של גלוב נגד בזק ואחרים.

דני רוזן: זכות שימוש זה דבר שקיים היום.

דני רוזן: הנושא הבא הוא כל התחום של תחרות מבוססת תשתית.

דני רוזן: אנחנו קבענו כמדיניות – אחרי התלבטויות רבות ודיונים רבים במשך תקופה ארוכה ואחרי התייעצות עם השוק – שאנחנו רוצים תחרות מבוססת תשתית.

דני רוזן: לפי זה קבענו את הכללים.

דני רוזן: דיברנו על זה בהרחבה ביוני בדיון שהיה כאן ולכן אני לא רוצה לחזור על זה, אבל אנחנו קבענו יוצא מהכלל שהתחרות בתקשורת רחבת סרט היא תחרות מאוד חשובה – ואני לא רוצה לחזור על דברי אבי פתיר כי אני מסכים אתו – וקבענו כיוצא דופן, הודענו את זה לבזק באפריל, והוא לא כל כך אהב את זה, שאנחנו רוצים אינטרנט מהיר כמו ADSL ושירות דומה בכבלים או בסלולר, אנחנו רוצים שיהיה אן-בנדלינג כדי שספקי אינטרנט למיניהם יוכלו לגשת אליו ישירות ולאו דווקא לעבור דרך כל השירות של בזק.

דני רוזן: הגענו למסקנה שזה חיוני לפתח תחרות באותו מגזר מאוד מאוד חשוב למשק הישראלי של תקשורת רחבת סרט, אינטרנט מהיר וכל המגזר שהתפתחותו היום היא חשובה.

דני רוזן: אנחנו דרשנו מבזק אן-בנדלינג, דרשנו גם מהכבלים וגם מהסלולר.

דני רוזן: לבזק התייחסנו בפירוש לאן-בנדלינג של הרשת המקומית, להבדיל משבעה סוגים שיש אן-בנדלינג שפירטתי במסמך שלי מיוני.

דני רוזן: הצענו לבזק שתי חלופות - או קופר אקסס או ביסטרים אקסס – ואנחנו מחכים לתשובה של בזק שתאמר באיזו שיטה הם בוחרים ואז נכניס את זה.

דני רוזן: אני רוצה לומר שנכון מה שנאמר כאן שבאירופה, הרגולטור האירופאי במועצת השוק המשותף חייב את האירופאים לעשות אן-בנדלינג במדינות השוק המשותף.

דני רוזן: נכון גם כמו שנאמר כאן שזה לא קיים אלא במדינות בודדות עם הרבה קשיים.

דני רוזן: עכשיו יש תרעומת גדולה על הרגולטור הבריטי שלדעת כל מיני גופים בבריטניה עושה את זה לאט מדי, עד כדי כך שכולם מציעים לפטר אותו.

דני רוזן: לעומת זאת בארצות-הברית קרה משהו מעניין.

דני רוזן: ב15- בספטמבר, לא מזמן, יצא מסמך שבעצם ביטל את חובת האן-בנדלינג בכל האזורים העירוניים בארצות-הברית.

דני רוזן: זו תופעה מאוד מעניינת.

דני רוזן: הוא לקח את חמישים האזורים העירוניים הגדולים בארצות-הברית וקבע שלא צריכים לתת אן-בנדלינג על כל מנוי שיש לו ארבעה קווים ומעלה.

דני רוזן: כל העיתונים האמריקאים טוענים שלמעשה הוא ביטל את חובת האן-בנדלינג בכל האזורים העירוניים בארצות-הברית וזה קיים רק באזורים הכפריים.

דני רוזן: זה מאוד מעניין וצריך ללמוד את זה ולראות אם זה רלוונטי לישראל או לא, אבל זה דבר שקרה רק עכשיו ואני לא חושב שהספקתי להבין אותו ולנתח אותו.

דני רוזן: רשיון זמני יינתן לכל מבקש.

דני רוזן: מי שלא יבקש, לא יקבל.

דני רוזן: צריך להגיש בקשה לפי התקנות ואני מבטיח טיפול מהיר וכמובן שוויוני אם יהיו כמה בקשות יחד.

דני רוזן: לא עולה על דעתי שמישהו יקבל רשיון בלי שהוא מבקש או בכוח.

דני רוזן: אני לא מאמין שזה יקרה.

דני רוזן: בקשר לסימטרייה בין בזק והכבלים, הערה שנשמעה כאן, אני רוצה לציין בזק כבר מתחרה בשוק התוכן הרב-ערוצי באמצעות חברת YES שלבזק יש בה אחוזים ניכרים.

דני רוזן: לבזק יש גם אחוזים ניכרים בחברת סלולר.

דני רוזן: אני חושב שבזק נמצאת בכל התחום של התקשורת, ודאי בשוק התקשורת הרב-ערוצי.

דני רוזן: אני רוצה להזכיר לכל אחד את הנושא של לוח הזמנים שמציק לכולם.

דני רוזן: אני רוצה להזכיר שפריסה של תשתית ומתן שירותים ללקוחות לוקח זמן ואתן שתי דוגמאות משני קצוות.

דני רוזן: YES קיבלה רשיון בינואר 1999 אבל התחילה לתת שירותים רק ביולי 2000, שנה וחצי לאחר מכן, כי היו כל מיני צרות בדרך ובעיות שונות.

דני רוזן: פרטנר קיבלו רשיון באפריל 1998 והתחילו לפעול בינואר 2000.

דני רוזן: לוקח הרבה זמן עד שמתחילים לתת שירותים.

דני רוזן: גם מכרז לוקח זמן ואני לא חושב שנכון לעכב שירותים לציבור.

דני רוזן: הדוגמה של פרטנר היא דוגמה מעניינת.

דני רוזן: פלאפון וסלקום לא הוגבלו כל תקופת המכרז של פרטנר ובתקופה הזו שתי החברות באו עם הרבה שירותים חדשים לציבור, הם עשו שדרוג והם עבדו כמו משוגעים בשטח ואנחנו לא עיכבנו כלום.

דני רוזן: לדעתי זה רק תרם לצרכן, תרם לתחרות והאיץ את פרטנר.

דוד ברודט: קודם כל, אני מחייב אינטרנט מהיר, שיהיה מהיר, כלומר שיהיה במהרה בימינו אם בדרך חוק והמלך המהירה או בדרך קיצור.

דוד ברודט: אנחנו מחייבים את האינטרנט המהיר ואנחנו מחייבים גם את מה שנאמר כאן קודם על-ידי מספר דוברים, תחרות בה יהיו מספר מפעילים וזאת כדי ליצור שוק תחרותי.

דוד ברודט: עמדתה של YES לעניין הזה היא מאוד פשוטה.

דוד ברודט: אנחנו רוצים להיות במצב שבו ברגע שייתנו רשיונות הפעלה יהיה לנו את שני הדברים שכל הזמן הזכירו כאן, את האופן אקסס, שאנחנו נוכל להפעיל את האינטרנט המהיר בשלב ראשון ואנחנו נפעיל זאת באמצעות ספקי הרשתות הקיימים, קרי, הכבלים ובזק בהתאם.

דוד ברודט: אני אומר שוב, אנחנו רוצים להיות במצב שלא נהיה נחותים בתחרות מול הכבלים כי אחרת משמעות הדבר שאתה יוצר בפועל מצב של נחיתות שבו התחרות שאתם כל כך רציתם אותה בטלוויזיה רב-ערוצית תיפגע.

דוד ברודט: אם אני מסכם את עמדתי, אנחנו בעד אינטרנט מהיר, אנחנו רוצים אופן אקסס ואן-בנדלינג שיאפשר לנו מרגע שייתנו לכבלים, שייתנו גם לנו באופן זמני.

גיא גל: לעודד את החברות העסקיות.

גיא גל: כמו סלקום, אנחנו מאמינים שיש צורך לתת מגוון רחב של שירותים, כולל ה-AMDS ואין שום מקום להגביל אותנו בגלל בעלי המניות שלנו, במקרה הספציפי בזק, ולמנוע מאתנו לתת את השירותים הכוללים.

נילי יבניאלי: אני חושבת שאת הרשיון הזמני אפשר לתת גם לגבי השימוש בתדרים, או שנסכים מראש למחיר שייקבע כמו שנעשה עם הכבלים, או שנשתתף במכרז, אבל איכשהו צריך למצוא את הפתרון כדי לאפשר לנו להתמודד.

אבי בירן: אנחנו צריכים לדעת שאנחנו נמצאים בשנת 2000 ו-ISDL, כמו שאמר מר אבי פתיר, לא בדיוק שירות זמין במדינת ישראל.

אבי בירן: אני גר בשכונה מאוד מסודרת במרכז המדינה והצלחתי להתחבר ל-ISDL בסך הכל לפני שמונה חודשים, וזאת כשמר קאול הכריז על שירות ISDL לפני חמש שנים, ואני יכול לצטט לכם את מה שהוא אמר אז.

אבי בירן: אנחנו נמצאים כאשר בשנת 2000 יש לנו 3.5 מיליון מנויים סלולריים וכשלושה מיליון מנויים של בזק.

אבי בירן: בארץ שלנו, וזו אחת מעשר מדינות בעולם, המנויים הסלולריים הם הרוב.

אבי בירן: הטכנולוגיה הסלולרית לא באה להתחרות באף אחד מהדברים שדיברנו עליהם כאן.

אבי בירן: זה בסדר, שכולם יתקדמו, אבל כבר כיום – כמו שהראיתי קודם לחבר הכנסת איתן – הטכנולוגיה הסלולרית מאפשרת להגיע למהירויות שאנחנו רגילים אליהם מזה חמש-שש שנים.

אבי בירן: הדבר הזה קיים.

אבי בירן: אני בא וטוען שאתמול טרח משרד התקשורת להודיע שהוא עומד ליתן שירותים לדור הסלולרי השלישי שהוא דור המולטי-מדיה, הוא דור האינטרנט המהיר.

אבי בירן: אני טוען בסדר גודל של שנתיים – ואם אני אתבדה, זה שלוש שנים – במדינה הזו יסתובבו אנשים רבים עם מכשירים סלולריים שיאפשרו להם לקבל שירותים רחבי סרט.

אבי בירן: מי שרוצה, אני יכול בנפרד להסביר את העניין הזה ולהוכיח אותו.

אבי בירן: מה שמטריד את מר רוזן ואת משרד האוצר זה לשים מחסום כניסה.

אבי בירן: בדיון הקודם ישבנו כאן ודיברנו על 16 מיליון שקלים מחסום כניסה להיכנס לשוק הפנים ארצי.

אבי בירן: אם קרא אדוני את העיתונים של הבוקר, מדובר על הערכות של מאות מיליוני דולרים לשלם לקופת המדינה.

נתי ביאליסטוק: דני רוזן קודם על התחרות כפי שהוא רואה אותה בשוק האינטרנט המהיר.

נתי ביאליסטוק: אני חושב שאין סדר בקשר בין זה לבין האן-בנדלינג.

נתי ביאליסטוק: היום יש תחרות בשיחות בינלאומיות כאשר יש שלוש חברות ביניהן יש תחרות למרות שהגישה ללקוח היא של בזק בלבד.

נתי ביאליסטוק: תחום האינטרנט היום, למעט דברים שהם בשולי השוק לצורך העניין, יש תחרות מאוד מאוד משוכללת בין מספר גדול יותר של גורמים.

נתי ביאליסטוק: מאחר שבזק איננה בשוק ההוא, יש היום לכאורה שני שווקים נפרדים – שוק של הולכה, של צנרת נקרא לו, ושוק של ISP.

נתי ביאליסטוק: בזכות זה שבזק היא רק אינסטלטור, רק בעלת צנרת, יש תחרות מאוד מאוד יפה בין ספקי האינטרנט ובזק לא ביקשה לשנות את העניין הזה.

נתי ביאליסטוק: המצב שלכאורה נדרש אן-בנדלינג מבזק כדי לקדם את התחרות בשוק האינטרנט המהיר הוא פשוט מיותר ואין בו צורך.

נתי ביאליסטוק: אנחנו נספק את הצנרת במהירות וברוחב הגדול ביותר שאנחנו יותר כאשר ייבחרו ספקי האינטרנט.

נתי ביאליסטוק: רוצים שגם אנחנו נהיה ספקי אינטרנט, זה כבר סיפור אחר.

לימור לבנת: אני לא אומרת שלמעשה לא ניתן היה לעשות את כל הפעולות הללו כבר מזמן מאוד, ועוד תקף אותי חברי חבר הכנסת מיכאל איתן על כך שאני מעכבת, משום שהוא חשב שאני לא פועלת מספיק מהר כדי לפתוח את הפס הרחב לתחרות והיו לו טענות כבדות משקל שלא היו בלתי חשובות בעיניי אם כי חשבתי שהוא טועה, משום שחשבתי שלפני כן צריכים ליצור את התנאים הדרושים, לרבות אן-בנדלינג, כדי שבאמת תתפתח בשוק תחרות ולא נמסור את האינטרנט המהיר ואת השוק בידי מונופול ו/או מונופולים ושניהם בעיניי זה היינו הך, גם מונופול בזק וגם מונופול הכבלים כל אחד על-פי התנאים שישנם.

לימור לבנת: אין לי שום ספק שצריך ליצור מצב שבו תתפתח אכן תחרות אבל זה לא צריך לגרום למצב בו יש עיכוב של למעלה משנה או יותר בקבלת הכרעות ובהזזת כל התהליך הזה קדימה.

לימור לבנת: נמנעתי עד עכשיו מלומר את הדברים האלו לא במקרה.

לימור לבנת: חשבתי שלא נכון ולא ראוי, בטח זמן קצר אחרי שכיהנתי כשרת התקשורת, לומר את הדברים.

לימור לבנת: גם עכשיו אני לא יוצאת לתקשורת ולא עושה מזה איזשהו עניין.

לימור לבנת: קראתי את הראיון עם יושב-ראש הוועדה ואני מסכימה עם תוכנו ועם הדברים שאתה אמרת.

לימור לבנת: נמנעתי מלומר את הדברים אבל בכל-זאת החלטתי לבוא היום לישיבת הוועדה כדי כן לומר את הדברים.

לימור לבנת: אני עושה את זה באי-נוחות מסוימת כי אני לא חושבת שנכון וראוי ששר לשעבר יתקוף מדיניות או ינקוט עמדה מהסוג הזה, אבל נדמה לי שכבר חלף מספיק זמן.

לימור לבנת: לאור העובדה שחלף מספיק זמן ולאור העובדה שאני לא רואה שיש פתרונות נראים לעין כאלה שיכולים גם לתת פתרון לאינטרנט רחב פס וגם לדאוג לכך שהשוק לא יהיה במצב שנצטער עליו לאחר מכן כי צריך להניח תשתית לעתיד לבוא – למרות שבענף הזה קצת קשה לראות את העתיד לבוא לאורך תקופה ארוכה וצריך לראות את העתיד הקרוב אולי – אני חושבת שבנסיבות האלה, אדוני היושב-ראש, בהיעדר פתרון אחר, יכול להיות שהוועדה צריכה להיות הרבה יותר אסרטיבית.

לימור לבנת: מיד עם שובנו מהפגרה הוועדה צריכה לפעול.

לימור לבנת: זה קצת התמסמס כי החיים הם כאלה וכולנו היינו עסוקים בדברים אחרים.

לימור לבנת: אני לא חברה בוועדה אבל אני מציעה לך להוביל את זה ואני אתן לך גיבוי מלא ככל שהגיבוי שלי חשוב או לא.

לימור לבנת: אני מציעה שהוועדה תיכנס לעובי הקורה.

לימור לבנת: אני מציעה לקיים ישיבה בשבוע הבא ולהניח הצעה בפני הוועדה, שנכניס איזשהו סדר בדברים על-מנת שלא יהיו עיכובים נוספים.

אברהם פורז: כאשר חלק מהמכשולים שניצבים בפני הממשלה הם מכשולים חקיקתיים, בעיקר בעקבות חוות דעתו של היועץ המשפטי לממשלה, זה ברור שצריכה להיות חקיקה.

אברהם פורז: אני לא מסוגל להבין למה אחרי חודש וחצי-חודשיים וחצי שמשרד התקשורת פרסם תזכיר, לא מצליחה הממשלה לגבש משהו ולבוא אלינו עם משהו סופי.

אברהם פורז: אני לא יודע מי אחראי לכך.

אברהם פורז: בשעתו טיפלתי בחקיקה של חוק הרשות השנייה וחוק הכבלים ואני יודע שבנושאים האלה יש פרוצדורה בממשלה, מדפיסים תזכיר הצעת חוק ואז שר התקשורת פונה לשר המשפטים ומבקש להניח את זה על שולחן ועדת שרים לענייני חקיקה והיועץ המשפטי לממשלה או כל משרד ממשלתי אחר יכול לבוא לומר שלגבי סעיף מסוים הם רוצים משהו מסוים, אבל מתחיל איזשהו מומנטום של דיון בוועדת השרים.

אברהם פורז: מר רוזן, אני רוצה לומר לך - ואני אומר זאת בצורה הגלויה ביותר - שאני קיוויתי כל הזמן שנקבל הצעה ממשלתית ונתחיל לדון בה.

אברהם פורז: אפילו אמרתי לכם שבמהלך חודש יולי נעשה מאמץ ונסיים אותה בחודש.

אברהם פורז: לדעתי אתם, הממשלה, נמצאים בלי לוח זמנים.

אברהם פורז: הדיון של היום רק מראה שיש אינטרסים שונים, גרסאות שונות ווריאנטים שונים ובאיזה מקום אתם צריכים לחתוך.

אברהם פורז: מאחר שאתם לא הפוסק האחרון, הממשלה, זה צריך להגיע גם למליאה וגם לכאן, הכנסת תאמר את המילה האחרונה.

אברהם פורז: אני אומר לכם בצורה הגלויה ביותר שאם תוך פרק זמן של שבועיים-שלושה מהיום, עד סיום הפגרה, אתם לא תבואו עם הצעה ממשלתית לקריאה ראשונה, אנחנו ניקח אפילו בתור בסיס את הטיוטה שלכם, נחתים עליה קבוצה של חברי כנסת, נלך לוועדת הכנסת, נבקש לפטור אותה מחובת הנחה, נעביר אותה כפלטפורמה לא טכנית אלא כפלטפורמה משפטית.

אברהם פורז: אני אומר לך שאם עד עכשיו לא היו לכם לוחות זמנים, אני אומר לך על דעת חברי הכנסת שנמצאים כאן שאם עד סיום הפגרה, אין הצעת חוק ממשלתית, זה מה שאנחנו נעשה.

אברהם פורז: נחתים קבוצת חברי כנסת על הצעת חוק פרטית.

אברהם פורז: אנחנו כאן מתקוטטים, מתגוששים, צורחים וכולי, אבל בסוף יוצא כאן מוצר טוב או רע אבל יוצא מוצר.

אברהם פורז: כל אחד מאתנו מבין את הצורך בפתרון הסוגייה ובקידום של כל מיני טכנולוגיות חדשות שמתעכבות.

אברהם פורז: אני מודה לכם.