ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 178, 2000-08-16 09:30

אברהם פורז: אנחנו מקיימים ישיבת פגרה כדי לסיים נושאים שלא הספקנו בתקופת העבודה של הכנסת.

לאה ורון: שני הצווים הם לידיעת הוועדה ולא לאישורה.

אברהם פורז: מה אתם רוצים להודיע לנו?

צביה בלאו: תוקפם של שני הצווים האלה מוארך בשנתיים.

צביה בלאו: מדובר בצווים שמתקין שר התחבורה, באישור שר הביטחון.

צביה בלאו: אישור כזה ניתן.

צביה בלאו: מדובר בשני שדות תעופה צבאיים, בעובדה ובשדה-דב, שרשות שדות התעופה נותנת בהם שירותים אזרחיים.

צביה בלאו: משרד התחבורה היה מעוניין להאריך את זה ללא הגבלת מועד אבל משרד הביטחון אישר רק לשנתיים.

אברהם פורז: האם משרד הביטחון חושב להוציא אתכם מהשדות האלה?

צביה בלאו: הוא פשוט נותן לשיעורין את ההארכה הזאת.

אברהם פורז: אם כך, אנחנו מיודעים.

אתי בנדלר: אני מאוד מבקשת להקפיד להבא להביא את זה לידיעת ועדת הכלכלה לפני שפג תוקף הצווים הקודמים ולא אחרי.

צביה בלאו: פשוט היה משא ומתן עם משרד הביטחון שלא נגמר בזמן.

צביה בלאו: זאת הסיבה לעיכוב.

אברהם פורז: אין לי עכשיו זמן לספר לכם מה אני חושב על שדה-דב.

אברהם פורז: זה יהיה בהזדמנות אחרת.

אברהם פורז: אני חושב שמשרד הביטחון עושה abuse בכוחות שיש לו לגבי שדה התעופה הזה.

אברהם פורז: מזמן הוא כבר היה צריך להיות מוזז והשטחים האלה היו צריכים להתפנות.

אברהם פורז: זה היה צרך להיות שדה תעופה פנים-ארצי גם אם משרד הביטחון רוצה להעלות משם כמה הליקופטרים.

אברהם פורז: אבל לא חשוב.

אברהם פורז: תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים) (תיקון), התש"ס-2000

צביה בלאו: תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים) מובאות לאישור הוועדה.

צביה בלאו: מראש עלי להגיד שמדובר בהקלות של אגרות ולא בהחמרה.

צביה בלאו: לפי סעיף 29 לחוק רשות שדות התעופה כל תקנה בדבר תעריפי אגרות טעונה אישור של הממשלה ואישור של ועדת הכלכלה של הכנסת.

צביה בלאו: אישור הממשלה ניתן ביום 5.6 על-ידי ועדת שרים לענייני כלכלה, בראשות שר האוצר.

אברהם פורז: ועדת שרים לענייני כלכלה פועלת מכוח סמכות הממשלה כולה ודינה כדין החלטת הממשלה.

צביה בלאו: היא ניתנה בהחרגה של תקנה שנגעה למסוף ארז, שלא אושרה באותה ישיבה.

צביה בלאו: היתה תקנה שנגעה למסוף ארז, שהממשלה לא אישרה עדיין כי זה במשא ומתן.

צביה בלאו: משרד העבודה והרווחה התנגד ואמר שעדיין זה לא תואם בין כל הגופים.

צביה בלאו: בטעות לא הוצאנו את כל התקנה שנוגעת למסוף ארז.

אברהם פורז: אז אתם מביאים בפנינו כרגע את מסוף ערבה בלבד?

צביה בלאו: את מסופי המעבר ערבה, נהר הירדן, גשר אלנבי וקרני.

צביה בלאו: אני אציג את התקנות באופן כללי ונציג רשות שדות התעופה יציג את זה ביתר פירוט.

אברהם פורז: תיקון תקנה 2: "(3) נוסע היוצא מישראל דרך מסוף ערבה, לאחר שנכנס אליה דרך מסוף זה באותו יום, והמחזיק ברשיון לעבודה בישראל ישלם אגרה מופחתת של 6 שקלים חדשים".

צביה בלאו: פועל ירדני שנכנס ליום עבודה אחד דרך מסוף ערבה משלם אגרה מופחתת של $2 במקום $5.

אברהם פורז: 6 שקלים זה לא $2.

גדי רובין: זה לפי "דולר" שמוגדר בתקנות ומוצמד.

אתי בנדלר: ועדת הכלכלה, בראשותו של חבר הכנסת אברהם יחזקאל, בראשותו של חבר הכנסת אלי גולדשמידט ויתכן שגם בראשותם של חברי כנסת נוספים חזרה ופנתה שוב ושוב וביקשה לתקן את כל התקנות באופן שהשיעור שלהן ייקבע בשקלים ותהיה הצמדה למדד, או אם רוצים הצמדה לדולר.

אתי בנדלר: שם קובעים שזה יהיה 2 שקלים, אבל שקל שווה דולר, כשדולר שווה 3 שקלים.

אתי בנדלר: כל זה כתוב בתקנות.

אתי בנדלר: עד היום לא תיקנו את זה.

אברהם פורז: נכון לרגע זה אתם מבקשים מאיתנו 6 שקלים, נקודה.

גדי רובין: צריך להביא לידיעת הוועדה ש-6 השקלים האלה לפי ההצמדות זה מתאים ל- - -

אברהם פורז: זה לא מעניין אותי איזה חשבון עשית.

אתי בנדלר: האם 6 שקלים זה 6 שקלים?

גדי רובין: פועל שייכנס וייצא ישלם היום יותר.

גדי רובין: צדקה היועצת המשפטית של הוועדה.

גדי רובין: עוד לא שמעתי את ההערה הזאת.

גדי רובין: אנחנו נעשה לתיקון התקנות, לפחות מבחינתנו.

גדי רובין: אבל להגדרה של שיעור האגרות יש הגדרת הצמדה בתקנות עצמן.

אברהם פורז: האם הירדני שייכנס דרך המסוף אמור לשלם במטבע חוץ או בשקלים?

אברהם פורז: נניח שאין לו כסף ישראלי.

אברהם פורז: האם הוא חייב להמיר במעבר הגבול את הדינרים שלו לשקלים ולשלם את האגרה בשקלים?

מנחם זליחובסקי: הוא יכול לשלם גם כך וגם כך.

מנחם זליחובסקי: במקרה מדובר פה על עובדים ירדנים שגם לא ישלמו כל יום, כך שבמקרה הספציפי הזה אולי השאלה היא ברמה העקרונית.

אברהם פורז: נניח שמישהו קיבל היתר לעבודה חד-יומית באילת והוא עובר בגבול.

אברהם פורז: כמה הוא משלם במסוף?

אברהם פורז: 6 שקלים?

מנחם זליחובסקי: הוא ישלם 8 שקלים נכון להיום.

מנחם זליחובסקי: אם הדולר יירד יתכן שיום אחד הוא ישלם פחות.

אברהם פורז: אם כך, אני לא מבין.

אברהם פורז: איך יכול להיות דבר כזה, שבתקנה כתוב 6 שקלים והוא ישלם יותר?

גדי רובין: אם קוראים את התקנות כולן ולא רק את התיקון שמוגש אז רואים.

גדי רובין: היועצת המשפטית לוועדה הציגה את זה נכון והיא גם הצביעה על הדרך הלא ברורה שבה זה מנוסח, אבל כך זה מנוסח היום.

גדי רובין: אין לנו בעיה לתקן את זה.

אברהם פורז: רבותי, אתם רוצים לגבות $2?

אברהם פורז: מה הוא המחיר האמיתי - $2?

אברהם פורז: אנחנו מאשרים "8 שקלים".

אברהם פורז: אתם תתקנו את התקנות באופן שייאמר "8 שקלים", נקודה.

אברהם פורז: אם לא, אנחנו לא נאשר את זה.

אברהם פורז: הדבר הזה, שיש תורה שבעל-פה - - -

גדי רובין: זה לא תורה שבעל-פה.

גדי רובין: זה בתוך התקנות.

גדי רובין: כשמגישים הצעת תיקון לתקנות לא מכניסים את כל התקנות.

אברהם פורז: סלח לי, התקנות האלה לא ירדו מהר סיני ואין ספק שניתן לשנותן.

אברהם פורז: פשוט אתם לא בסדר, שאתם לא מעדכנים.

אברהם פורז: אנחנו כוועדה מאשרים לכם תעריף של 8 שקלים לאגרת המעבר במסוף.

אברהם פורז: זה הכל.

אברהם פורז: אתם לא יכולים לגבות יותר או פחות, בין אם הדולר יעלה או יירד, זה לא מעניין אותנו.

אברהם פורז: אם תירצו לשנות את ה-8 שקלים תבואו לוועדת הכלכלה ותגידו שרוצים לשנות את האגרה.

אברהם פורז: כרגע גם אין אינפלציה, הדולר די יציב.

אברהם פורז: אם יהיה מחר פיחות לא תוכלו אוטומטית להעלות בפרוטה או באגורה מעל ל-8 השקלים הללו.

אברהם פורז: זה מה שאנחנו מאשרים.

אברהם פורז: אם לא, זה לא יאושר.

גדי רובין: השאלה היא מה עושים מחר.

אתי בנדלר: מה שעושים מחר, גובים אגרה של 8 שקלים.

אתי בנדלר: כך מתקנים את התקנות וכותבים שההוראות בדבר ההצמדה לא יחולו על האגרה הזאת.

אתי בנדלר: אם אתם רוצים לשנות אז תתכבדו ותכינו את כל העניין בצורה אחרת.

אברהם פורז: אחד הדברים הכי מביכים שהיו לי בחיים, הופעתי בבית-המשפט כעורך-דין.

אברהם פורז: עורך-דין פנה לשופט ואמר לו: אז מה עושים עם העניין?

אברהם פורז: ענה לו השופט: תתייעץ עם עורך-דין ...

אברהם פורז: זה מה שאני אומר לכם, תתייעצו עם עורך-דין.

אברהם פורז: אגב, זה סכום גבוה.

אברהם פורז: זה נראה המון כסף.

אברהם פורז: האם רשות שדות התעופה מפסידה כסף על תפעול המסופים האלה?

מנחם זליחובסקי: כן.

מנחם זליחובסקי: אנחנו מפסידים במקרה הזה.

אברהם פורז: כמה משלם תייר ישראלי שיוצא לחוץ-לארץ, למשל לפטרה?

מנחם זליחובסקי: הוא משלם יותר, $15.

מנחם זליחובסקי: לגבי ה-$2 האלה או ה-8 שקלים, מדובר בפועלים ירדניים שעוברים יום יום.

מנחם זליחובסקי: לכן אנחנו הולכים גם להקל ולקבוע תעריף מסויים שיהיה הוגן וסביר לגבי אותה קבוצה ספציפית שמדינת ישראל חפצה ביקרה.

מנחם זליחובסקי: אבל לא זאת הנקודה.

מנחם זליחובסקי: הנקודה היא שברגע שאנחנו משאירים את זה כרגע בשקלים, בזמן שהאגרות האחרות הן לא בשקלים, כלומר מותאמות לדולר, יהיה מצב של בלבול חשבונאי רב.

אברהם פורז: אז שיהיה בלבול.

אברהם פורז: תתרגלו לזה שאין אינפלציה במדינה ותתרגלו לזה שבכל מדינה מסודרת משלמים במטבע המקומי של אותה מדינה.

אברהם פורז: עוד לא נתקלתי בשום מדינה בעולם שמשלמים אגרות צמודות לדולר, אלא אם כן זה מדינות בעולם השלישי.

מנחם זליחובסקי: אנחנו לא מתאימים אותן לדולר.

מנחם זליחובסקי: אנחנו מתאימים אותן פעם ברבעון.

אברהם פורז: אם תירצו לעדכן פעם ברבעון אז תעלו מ-8 שקלים ל-8.50 שקלים.

אברהם פורז: תעשו מה שאתם רוצים.

אברהם פורז: מבחינתי זה המצב.

אברהם פורז: זה ניתן לפיתרון.

מנחם זליחובסקי: יש פה בעיה חשבונאית.

מנחם זליחובסקי: אני חושש שאנחנו ניטעה.

מנחם זליחובסקי: אנחנו לא מסוגלים.

מנחם זליחובסקי: יהיו פה כל-כך הרבה סוגי אגרות, מערכת שלמה.

מנחם זליחובסקי: אם מחר יצטרך לבוא אדם והבנק יצטרך לעמוד ולתת - - -

אברהם פורז: את הפקיד במסוף לא מעניין איך אתה עשית את החשבון.

אברהם פורז: אתה צריך לתת לו הוראה שעליו לגבות כך וכך מכל אחד.

אברהם פורז: זה שהחשב שלך או מנהל החשבונות שלך יושב עם מחשבים ועושה כל מיני חישובים, זה לא משנה.

אברהם פורז: הפקיד במסוף צריך לקבל תשובה סופית.

אברהם פורז: אתה יודע מה אתה אומר לנו?

אברהם פורז: הרי בבנק אתה יכול להמיר 10 סוגי מטבעות לשקלים.

אברהם פורז: אתה אומר לי שזה מסבך כי הין זה שער אחר והפרנק הוא שער אחר ואתה לא מסוגל להמיר.

אברהם פורז: תמיר.

מנחם זליחובסקי: אם צריך לעשות שינוי אז אני מבקש שנמתין קצת ונעשה שינוי לרוחב כל התקנות ונבוא בצורה מסודרת.

אברהם פורז: אני לא רוצה להמתין אפילו דקה.

אברהם פורז: 8 שקלים, נקודה.

לאה ורון: או לחילופין, קחו את מה שאישרה היום הוועדה ותתקנו את כל האגרות האחרות.

אברהם פורז: תבואו עם הדברים החדשים לוועדה.

אברהם פורז: אתם עושים צחוק מהעסק.

אברהם פורז: אישרנו 8 שקלים, לא צמוד לכלום.

צביה בלאו: תקנה 3 נוגעת למשאיות שמובילות סלעי ענק.

צביה בלאו: עומדים להקים את נמל עזה ויש משאיות שמובילות סלעי ענק להקמת הנמל שעוברות דרך מסוף קרני.

צביה בלאו: האגרה היא משולבת וכוללת מעבר דרך המסוף ותעריף מיוחד בשיעור 72 שקלים.

מנחם זליחובסקי: קודם כל אני מוכרח להגיד דבר אחד, שאם אנחנו הולכים לשיטה הקודמת יש לנו בעיה גדולה מאוד.

מנחם זליחובסקי: אנחנו צריכים לקחת את האגרה בגובה 160 ש"ח ולתרגם את זה מול הפלשתינאים.

אברהם פורז: תגיד לי כמה הפלשתינאי צריך לשלם?

גדי רובין: אנחנו לא יודעים כמה.

אברהם פורז: רבותי, אני לא אתן ידי לתקנה שהיא מגוחכת.

מנחם זליחובסקי: אנחנו פה עובדים תחת גמישות והנחתות.

מנחם זליחובסקי: מבחינתנו היינו יכולים להגיד לפלשתינאים: חבר'ה, לא קרה שום דבר, אנחנו מצטערים.

מנחם זליחובסקי: הם עומדים להקים נמל.

אברהם פורז: תעשו מה שאתם רוצים.

צביה בלאו: גם שיעור המדד תוקן בתקנה.

גדי רובין: אם יש הגדרה שדולר הוא 3 שקלים, אין מה לעשות, העיוות קיים.

אברהם פורז: רבותי, אנחנו עומדים להעביר חוק כללי לפיו הכל נקוב בשקלים.

אברהם פורז: למה לכם להיות צמודים?

אברהם פורז: זה בסך הכל שירות שניתן בתחומי מדינת ישראל והוא צריך להיות בשקלים.

אברהם פורז: מה זה שייך לדולר?

גדי רובין: אני מבקש מיושב-ראש הוועדה שייתן לנו מספר חודשים, אולי עד סוף השנה, לתקן את התקנות כך שהן תהיינה כולן בשקלים.

אברהם פורז: אני לא נותן כלום.

אברהם פורז: הרי בסוף השנה תבוא אלי עם אותו סיפור.

מנחם זליחובסקי: אני רוצה להגיד לך מה היא הבעיה הספציפית.

מנחם זליחובסקי: פה יהיה לנו עימות עם הפלשתינאים.

מנחם זליחובסקי: הם לא מבינים את דרכי העבודה של מדינת ישראל, שאנחנו גובים מחירים שונים על אותו סוג - - -

אברהם פורז: כמה אתה רוצה לגבות על משאית באמת?

אברהם פורז: כמה הם אותם 72 שקלים בפועל?

מנחם זליחובסקי: במציאות הם צריכים לשלם קרוב ל-250-300 שקלים.

אתי בנדלר: כמה שווה ה-72 שקלים שכתובים כאן?

גדי רובין: בערך 95 שקלים.

אברהם פורז: אנחנו מאשרים 95 שקלים.

מנחם זליחובסקי: אני מוכרח להסביר לכם איזה פיצוץ יהיה.

מנחם זליחובסקי: אני פשוט רוצה להתריע על מה שיקרה.

אברהם פורז: לא יהיה שום פיצוץ.

אברהם פורז: הפקיד שנמצא במעבר מקבל ממך נייר והוא לא יודע איך אתה עשית את החישוב.

מנחם זליחובסקי: הנהג הפלשתינאי שמביא היום סחורה מביא את הסחורה ביום ראשון ומשלם עליה מחיר מסויים.

מנחם זליחובסקי: סחורה מקבילה הוא מביא ביום שני ומשלם מחיר אחר, מפני שהוא משלם על מוצרים אחרים שכן צמודים לדולר נכון להיום.

אברהם פורז: תעדכנו את כולם.

יגאל ביבי: האם היחסים שלנו עם הפלשתינאים הם רק בדולרים?

יגאל ביבי: יכול להיות שהם לא מכירים במדינת ישראל.

מנחם זליחובסקי: לא, נהפוך הוא.

מנחם זליחובסקי: אנחנו רוצים לבוא עם שינוי רוחבי ולא שינוי נקודתי.

אברהם פורז: אתה רוצה להגיד לי שכל יום מחשבים שם את הדולר מחדש?

גדי רובין: בגלל שהדולר קפוא ל-3 שקלים לא מחשבים אותו כל פעם מחדש.

אברהם פורז: תעכבו את כל התקנות האלה בשבועיים ומבחינתי תבואו אלינו עם כל החבילה, אם אתם רוצים.

אברהם פורז: אני לא אעשה צחוק, שפה יהיה כתוב 72 ש"ח ובפועל זה 95 ש"ח.

מנחם זליחובסקי: אנחנו מבקשים ארכה לתקופה מסויימת.

אברהם פורז: יש לנו ישיבה בשבוע הבא.

אברהם פורז: אנא, בואו בשבוע הבא עם יתר התקנות.

אברהם פורז: זה עבודה של חצי שעה עם מחשב כיס.

אלי פז: אני סמנכ"ל בכיר במשרד העבודה והרווחה.

אלי פז: אני מבקש שההחלטה הקודמת בעניין הירדנים תישאר שרירה וקיימת מהטעם הפשוט שבשבוע הבא, אם הכל עובד כמו שצריך, נכנסים כ-100 ירדנים לעבודה בישראל.

אלי פז: אנחנו מאוד מעוניינים שהפרוייקט ייצא לדרך כמו שצריך.

אברהם פורז: מאה אחוז, הם ישלמו 8 שקלים.

אברהם פורז: אנחנו אישרנו לכם 8 שקלים.

אברהם פורז: מר רובין ומר זליחובסקי, אם יש לכם עניין לעכב את התקנות, תעכבו.

אברהם פורז: כרגע קבענו שהאגרה למשאית עם מטען המיועד להקמת נמל עזה העוברת במסוף קרני היא 95 שקלים.

גדי רובין: אנחנו מבקשים את התקנה השניה (תקנה 3) לגבי העברת מטענים לשטחי רצועת עזה לא לאשר.

גדי רובין: שישלמו את המחיר הקבוע.

גדי רובין: אנחנו נבוא עם תיקון.

אברהם פורז: בסדר.

אברהם פורז: כרגע אושר לכם תעריף של 8 שקלים בתקנה 2.

אברהם פורז: האם תחילתן של התקנות האלה מיידית?

אלי פז: אנחנו זקוקים לזה ליום ראשון הקרוב.

אתי בנדלר: אני מבהירה שאושרה רק תקנה 2.

לאה ורון: מה נקבע לגבי התחילה?

צביה בלאו: אני מודיעה לוועדה שבטעות עניין מסוף ארז לא נמחק מהתקנות ואני מבקשת להגיש נוסח מתוקן שבו תאושר נכון לעכשיו רק תקנה 2.

אתי בנדלר: בתקנה 2 האם הנוסח שנמצא בפני הוועדה איננו תקין?

אתי בנדלר: האם יש בו טעות?

אתי בנדלר: אני אקרא את תקנה 2, כדי שנדע מה הוועדה אישרה: "בתקנה 2(ד) לתקנות העיקריות, הסימון (2) - יימחק, פסקה (3) תסומן (2) ואחריה יבוא: "(3) נוסע היוצא מישראל דרך מסוף ערבה, לאחר שנכנס אליה דרך מסוף זה באותו יום, והמחזיק ברשיון לעבודה בישראל ישלם אגרה מופחתת של 8 שקלים חדשים ".

אתי בנדלר: " באותה תקנה תיווסף הוראה נוספת לפיה "סכום זה איננו מוצמד בדרך כלשהי".

יגאל ביבי: איך מזהים שאותו אדם אכן בא לעבוד?

גדי רובין: יש לו רישיון עבודה.

גדי רובין: כתוב בתקנה "מחזיק ברשיון לעבודה בישראל".

צביה בלאו: מה לגבי המדד?

אתי בנדלר: הוועדה לא קראה את התיקון לתקנה 5.

אתי בנדלר: ההגדרות של המדד אינן רלוונטיות לאגרה שאושרה כרגע, למעבר של עובר ירדני העובר דרך מסוף ערבה.

אתי בנדלר: כל מה שאושר הוא תיקון של תקנה 2 לתקנות העיקריות ותחילה של התקנה הזאת ביום א' הקרוב.

אברהם פורז: תתקנו את התקנות.

אברהם פורז: תעזבו את המדד.

אברהם פורז: תביאו את התעריפים העדכניים.

אברהם פורז: אין אינפלציה בישראל.

אברהם פורז: בתקופות של אינפלציה של מאות אחוזים היה יותר קל לעשות תעריף דולרי או צמוד למדד אבל אין בזה יותר צורך.

אברהם פורז: פעם בכמה זמן תבואו לוועדה ותעדכנו את התעריפים.

אברהם פורז: הכל שקלי.

אתי בנדלר: ברשותך אדוני היושב-ראש, אם כבר דנו בנושא הזה של אגרות במסופי מעבר יבשתיים, אני שוב מדברת מתוך זכרוני, אם אינני טועה בתקופה שבה חבר הכנסת אברהם יחזקאל היה יושב-ראש הוועדה הסתבר, אגב דיון באגרות האלה, שלמעשה נגבים תשלומים שונים עבור שירותים שבעצם חובה לתת אותם על-פי דין, רק שהתשלומים האלה אינם נקראים "אגרות" אלא "תשלומים".

אתי בנדלר: לפיכך הם לא מפוקחים על-ידי ועדת הכלכלה, כנדרש לפי החוק.

אברהם פורז: זה חוקי?

אתי בנדלר: לדעתי לא.

אתי בנדלר: אבל כדי לבדוק את העניין נדרשו להמציא לוועדה, אם אני זוכרת נכון, אני מדברת במלוא הזהירות, רשימה של כל השירותים והתשלומים שנגבים במסופי המעבר היבשתיים.

אתי בנדלר: למיטב ידיעתי הוועדה לא קיבלה את הרשימה הנ"ל.

אברהם פורז: האם אני יכול לבקש את זה מכם?

אברהם פורז: אגב, אתם עלולים להסתבך כי אם אתם גובים משהו שהוא לא כדין עוד מישהו פעם יבקש השבה.

גדי רובין: אנחנו כנראה חושבים שזה כדין.

גדי רובין: מן הסתם יש פה מחלוקת בעניין הזה.

אברהם פורז: האם יש איזה תשלום שאתם חושבים שאתם יכולים לגבות בלי שהוא טעון אישור ועדת הכלכלה?

לאה ורון: לוועדה הובהר בעבר שיש דברים כאלה.

אברהם פורז: על סמך מה אתם מבססים את זה?

אתי בנדלר: סעיף 29 לחוק רשות שדות התעופה דן בנושא של תעריפי האגרות.

אתי בנדלר: כאן נאמר שזה טעון אישורים אלה ואלה.

אתי בנדלר: בסעיף קטן (ד) נאמר: "האמור בסעיף זה לא יתפרש כגורע מסמכות הרשות לתת שרות ולגבות בעדו תשלום אף אם לא נקבעה לאותו שרות אגרה בתקנות והוא כשאין חובה על פי חיקוק ליתן אותו שרות".

אתי בנדלר: אם אני זוכרת נכון, הוועדה ביקשה לקבל רשימה של כל השירותים שניתנים במסופי המעבר היבשתיים והאגרות או התשלומים הנגבים בעדם, כדי שתיערך באמת סקירה, אם מדובר בשירות שהרשות חייבת לתת או שאיננה חייבת לתת על-פי דין.

אתי בנדלר: עו"ד רובין, עדיין אין קביעה שהגבייה היא בלתי חוקית.

אתי בנדלר: היו טענות אז, אינני זוכרת מצד מי, שמדובר בשירותים שהרשות חייבת לתת על-פי דין ועל כן התבקשו לתת את הרשימה הזאת.

צביה בלאו: יש חוק ספציפי שנוגע למסופי מעבר, "חוק רשות שדות התעופה (הוראת שעה)", שבסעיף 3 שלו נאמר "מימון מסופי מעבר - הקמת מסופי מעבר, החזקתם, תפעולם ...

צביה בלאו: לפי חוק זה ימומנו מהאגרות שייגבו במסופי המעבר ומהכנסות אחרות שתפיק הרשות בהם וממקורות אחרים שיועמדו לרשותה".

צביה בלאו: זה חוק ספציפי שאומר שמותר להם לגבות אגרות לכיסוי כל דבר.

אתי בנדלר: זה לא קשור.

צביה בלאו: זה אומר שיש חוק אחר מלבד החוק שלפנינו שמתייחס לאגרות במסופי המעבר.

אברהם פורז: אני רוצה להסביר לכם איך אני מפרש את החוק.

אברהם פורז: אני חושב שפה היתה כוונה שרשות שדות התעופה, בהיותה גוף חצי עסקי, יכול להיות שמתעוררות פעולות מסויימות שעליה לבצע.

אברהם פורז: נניח שפתאום צריך לתת שירות לאיזה מטוס, להביא לו איזה חלק חילוף, או לעזור לו במשהו.

אברהם פורז: זה לא נקבע בתקנות אך אין מניעה לגבות ממנו תשלום עבור השירות הזה שניתן.

אברהם פורז: זאת לדעתי היתה הכוונה.

אברהם פורז: מצד שני, דברים שניתנים כדברים שבשיגרה, באופן רוטיני ושוטף, צריכים להיות בתקנות, כי אחרת יש שימוש בכוח מונופוליסטי בלתי מפוקח על-ידי הכנסת.

אברהם פורז: אני מאוד מקווה שהרשות משתמשת בתשלומים האלה לא לדברים קבועים אלא לדברים חד-פעמיים, כמו למשל מטוס העולה באש בשדה התעופה כאשר יש הוצאות כיבוי, או מטוס שגרם נזק לדבר מה בשדה התעופה.

אברהם פורז: אני לא יודע אם זה פטור.

יגאל ביבי: או גרירה.

אברהם פורז: או שהמטוס התקלקל ורצו לגרור אותו.

אברהם פורז: זה בסדר.

אברהם פורז: אז אומרים לו: זה עלה לנו ככה, תשלם.

אברהם פורז: אבל הכוונה היא לא שכל מיני תעריפים קבועים ורוטיניים, שהשימוש בהם הוא שוטף, יהיו מחוץ לתקנות ומחוץ לפיקוח פרלמנטרי.

גדי רובין: רשות שדות התעופה מפרשת את זה בצמצום יותר גדול ממה שפירש יושב-ראש הוועדה, ללא ספק.

יגאל ביבי: אם היינו רואים את הרשימה היה לנו יותר קל.

לאה ורון: אולי שהם יעבירו בצורה מסודרת את הרשימה ואת ההתייחסות שלהם.

אברהם פורז: אני מבקש שתועבר אלינו הרשימה, שביקשו אותה לפני כמה שנים.

גדי רובין: יחד עם התיקון של המנגנון.

אברהם פורז: יכול להיות שתשלום כזה יכול להיקבע על המקום, על-ידי מנהל השדה.

גדי רובין: יש גם לפעמים מפקחים אחרים, פיקוח מחירים שהוא לא פרלמנטרי, שנעשה על-ידי גורמי ממשלה.

גדי רובין: זה נעשה לגבי הרבה מחירים במשק וזה נעשה גם לגבי המחירים האלה.

אברהם פורז: הפיקוח הפרלמנטרי - אנחנו אמורים לייצג את הציבור ולבדוק שאתם לא משתמשים לרעה בכוח המונופוליסטי שיש בידיכם.

אברהם פורז: תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה) (תיקון), התש"ס-2000

צביה בלאו: היתה תאונה מחרידה בתל שוקת ב-12.5 אשתקד שבה נהרג טייס מסוק כתוצאה מהרוטור שסובב במסוק שהושאר ללא השגחה.

צביה בלאו: הטייס של ההליקופטר היה גבוה מאוד וכנראה כאשר הוא חזר הרוטור, שהמשיך להסתובב, פגע בראשו והרגו.

צביה בלאו: הוצא דוח על-ידי החוקר הראשי, שבו הוא המליץ להוציא תקנה שתמנע הישנות של מקרים כאלה.

צביה בלאו: אנחנו ניסחנו תקנה, עם מינהל התעופה האזרחית.

אברהם פורז: זה כמו שאסור להשאיר מכונית עם מנוע דולק.

צביה בלאו: זה אותו עקרון.

צביה בלאו: התקנה החדשה הזאת תימנע השארת רוטור סובב כשאין השגחה בתא הטייס על-ידי אדם מוסמך.

אתי בנדלר: זה לא מה שכתוב.

אתי בנדלר: פה כתוב "בלא שטייס המורשה להטיס אותו הליקופטר יאחז בהגאיו".

אברהם פורז: זה יוצר בעיה.

אברהם פורז: האם הכוונה היא שטכנאי שמתקן את המסוק לא יוכל להפעיל את הרוטור, להניע את המסוק ולבדוק אם הוא עובד?

צביה בלאו: לא.

צביה בלאו: רק אם יש לידו טייס.

צביה בלאו: רוצים השגחה ספציפית של הטייס.

צביה בלאו: הטייס אמור לכבות את המסוק לפני שהוא עוזב את המטוס.

אברהם פורז: נניח שהמסוק נמצא בתיקון והטייס בינתיים נמצא בביתו ומנמנם אבל רוצים לבדוק את המנוע.

אברהם פורז: האם אסור לאף אחד להניע את המנוע ולסובב את הרוטור?

צביה בלאו: הטייס עצמו צריך להשגיח.

יואב לבנה: לצערנו במינהל התעופה האזרחית התקנות שלנו לא עוקבות אחרי מה שקורה בעולם.

יואב לבנה: במספר מקרים - שתי דוגמאות יהיו כאן היום - אנחנו רודפים אחרי תאונות.

יואב לבנה: קרתה תאונה, חוקרים אותה לעומק ואז רואים מה קיים בסטנדרד הבינלאומי.

יגאל ביבי: תקראו פעם אחת, לפני שיהיו עוד תאונות, את כל התקנות.

יואב לבנה: אנחנו רוצים מאוד לעדכן באופן גורף.

אברהם פורז: במקרה הזה הרוטור הסתובב והטייס נהרג אך באותה מידה יכול היה להיהרג הנוסע.

אברהם פורז: אם מישהו נפגע מהרוטור אז מה לי אם הנפגע הוא הטייס או הנוסע?

אברהם פורז: ומה אם נפגע צד שלילי, איזה רועה צאן?

אברהם פורז: כלומר לא פתרתם בדיוק את הבעיה.

צביה בלאו: הטייס צריך להשגיח שלא יושאר רוטור סובב.

צביה בלאו: מה שחשוב זה מי שיושב בתא הטייס.

יואב לבנה: חשוב שהמנוע לא יושאר מסתובב בכוח.

יגאל ביבי: אחרי שרועה ייפגע אז יוציאו תקנה שאסור להפעיל את הרוטור בלי שאדם מפקח מבחוץ שאף אחד לא עובר.

אברהם פורז: הרי היה כלל במכוניות, כשהופעלו המכוניות הראשונות, שלפני המכונית חייב ללכת אדם עם דגל אדום ולהזהיר שבאה מכונית.

יואב לבנה: במסגרת ההמלצות של ועדת החקירה ובדיקה שלנו לגבי מה שקיים בסטנדרד הבינלאומי נתקלנו בכך שארגון התעופה האזרחית הבינלאומי מנחה באופן מפורש, מלה במלה כפי שרשום אצלנו.

יואב לבנה: זה הנוסח שאימצנו.

יגאל ביבי: הרי התקנות הבינלאומית האלה היו כבר לפני שנים.

יגאל ביבי: האם אתם לא עוקבים אחרי מה שהולך בעולם?

יגאל ביבי: למה לפני שנהרג הטייס הזה לא התקנתם את התקנה?

יגאל ביבי: זה ממש מדהים.

יואב לבנה: אתה צודק במאה אחוז.

יואב לבנה: אנחנו בפיגור גדול בעידכון גורף של התקנות, מסיבות אלה ואחרות, ולא מצליחים לעקוב ולעמוד בקצב.

צביה בלאו: יש תקנה כללית, תקנה 10, המדברת על "איסור הפעלה רשלנית או פזיזה".

צביה בלאו: אנחנו רוצים לסייג ולכסות בתקנה מיוחדת מקרה של הליקופטר.

יגאל ביבי: אדוני היושב-ראש, אני מוחה בתוקף על העניין הזה.

יגאל ביבי: יש יועצים משפטיים ברשות.

יגאל ביבי: האם הם לא מסוגלים לקחת 2-3 מדינות מתוקנות ולשבת יומיים, לעבור ולבדוק את התקנות?

יגאל ביבי: הם אומרים שזה מסובך.

יגאל ביבי: מה מסובך?

יגאל ביבי: האם זה טיל בליסטי שצריך לעשות?

יגאל ביבי: מה הקושי לקחת 3-4 דפים?

יואב לבנה: זה לא 3-4 דפים אלא 500-600.

יואב לבנה: זה הרבה עבודה.

יגאל ביבי: אפשר לשבת ולעשות את זה במחשב.

יגאל ביבי: או אפילו תנו את זה לחברה חיצונית, תשלמו לה כסף ותקבלו תרגום.

חנן ליס: חבר הכנסת יגאל ביבי העלה בעיה כואבת ואמיתית.

חנן ליס: אנחנו מפגרים בחוק ובתקנות הטייס.

חנן ליס: אנחנו מבוססים על חוק הטייס (1927) ודבר המלך במועצתו (1936).

חנן ליס: יש ניסיון לעשות חוק טייס חדש, שלשמחתנו לא עבר במינהל, כי החוק הבריטי עדיין יותר טוב, אבל אנחנו חייבים ללכת קדימה.

חנן ליס: אין לנו את האמצעים והאפשרויות להתיישר עם העולם התעופתי כפי שהיינו רוצים.

יגאל ביבי: אני אקח את העוזר הפרלמנטרי שלי והוא יסייע לכם.

יגאל ביבי: האם אין מי שיתרגם את זה?

חנן ליס: זה עצוב אבל זה המצב.

חנן ליס: אנחנו יכולים להתבייש, ומתביישים.

אברהם פורז: דבר המלך במועצתו פורסם באנגלית.

אברהם פורז: אפשר גם את החיקוק הזה לפרסם במקור באנגלית.

יגאל ביבי: אתה מעכל את מה שנאמר לנו, שיש בעיה לתרגם חוק?

אברהם פורז: זה מחייב אדפטציה.

אברהם פורז: צריך להתאים את זה לתנאי המזרח.

חנן ליס: לא צריך לעשות התאמה.

חנן ליס: אם חוקית זה ניתן, ואני לא מבין בזה כמוכם, אם היו מאפשרים לנו לאמץ את החוק האמריקאי או את החוק של האיחוד האירופאי, שעשה תקנות טייס חדשות (JAA - Joint Aviation Administration ), אם היו מאפשרים לנו פשוט לאמץ אותן כפי שהן ולהתאים את זה, היינו קופצים שנות דור קדימה.

חנן ליס: זאת בעיה וחשוב שהוועדה הזאת תהיה מודעת לכך.

יגאל ביבי: אז מה הבעיה?

יגאל ביבי: צריך לכתוב: בתנאים המיוחדים לארץ, בכפוף לתנאים כאלה וכאלה ובכפוף לכל דין אחר - כדי שזה לא יסתור משהו - מאמצים את התקנות האלה ומתרגמים אותן.

עמרי טלמון: אני דווקא בעד התקנה הזאת אבל יכול להיות שזה לא יעזור לרועה וגם לא לטייס, בגלל שהרוטור לא רק מסתובב אלא הוא יכול גם ליטות על צידו כפונקציה של ההגאים.

עמרי טלמון: במקרה הספציפי הזה, ואני מכיר את דוח התאונה היטב, משום מה ההגאים נמצאו לא במצב הניטרלי אלא נוטים הצידה, כך שהקצה של הרוטור היה נמוך.

עמרי טלמון: הטייס היה גבוה מאוד, 1:90 מטר ומשהו, והוא עוד חבש כובע מצחיה וכך קיבל מכה בראש.

עמרי טלמון: לו היה יושב טייס על-יד ההגאים אז ההגאים היו במצב ניטרלי ואותו בחור גבוה היה עובר מתחת לרוטור.

עמרי טלמון: ואם היה בא איזה רועה בגובה 2:05 מטר הטייס יכול היה אולי להטות את הרוטור אל הצד השני ולמנוע סכנה.

אברהם פורז: אני מבין שאתם בעד.

אברהם פורז: רבותי, אנחנו מאשרים את התקנה.

אברהם פורז: הבעיה שלנו היא עם אכיפה.

אברהם פורז: אם מישהו מנחית הליקופטר באיזה שדה, ועוזב אותו דולק והולך לעשות פיפי, מי יידע בכלל?

אברהם פורז: אבל תקנה יש.

צביה בלאו: כאן יש 3 תיקונים, רובם טכניים.

צביה בלאו: תקנה 31א מדברת על כך שאסור להמריא בכלי טייס שבו מצויים ציוד ומכשירים שאינם פועלים.

צביה בלאו: נכתב "ציוד ומכשירם הכלולים בדרישות" אך לא כתוב אלו דרישות.

צביה בלאו: מטרת התיקון להבטיח שהדרישות הן של "כללי כושר אווירי".

צביה בלאו: אולי מר יואב לבנה יפרט יותר.

יואב לבנה: בתקנה הזאת, כמו שאמרה עו"ד בלאו, כתוב "בדרישות".

יואב לבנה: דרישות זה לא מה שבא למישהו בראש אלא מה שכתוב בתקנות.

יואב לבנה: הצלחנו במינהל התעופה לפני הרבה שנים לאמץ חלק מתקנות ה-FAR (Federal Aviation Regulations) האמריקאיות, שבהן נאמר: "כללי כושר אוויר בתקנות ט' י': התקנות האלה וההוראות הכלולות בחלקים 23-35 ל-FAR".

יואב לבנה: הכוונה בתיקון שלנו לסייג את הדרישות האלה לדרישות של כללי כושר אוויר, שיידעו שהדרישות האלה הן הדרישות שהוגדרו במקום אחר והן ספציפיות, ולא דרישות לפי מה שיתחשק לאיש בשטח.

אברהם פורז: האם יש למישהו הערות?

עמרי טלמון: אני מתנצל שאני לא עורך-דין ואולי אני מפרש לא נכון את התקנות.

עמרי טלמון: לדעתי ברור לגמרי מה הדרישות, כי אחרי זה כתוב עוד משהו.

עמרי טלמון: כתוב: "דרישות שלפיהן הוצאה תעודת הסוג של כלי הטייס".

אברהם פורז: מה מפריע לך בנוסח הזה?

עמרי טלמון: אני לא מבין מה זה "כללי כושר אווירי" אולם אני כן מבין מה זה "דרישות שלפיהן הוצאה תעודת הסוג של כלי הטייס", שזה מושג ברור לחלוטין.

עמרי טלמון: כל כלי-טייס חייב רישוי בארץ מוצאו.

אברהם פורז: את המילים "דרישות כושר אווירי" אתה מבין?

עמרי טלמון: לא, אני לא מבין.

יואב לבנה: אנסה עוד פעם להסביר.

יואב לבנה: "כללי כושר אוויר" זה הגדרה שמופיעה בתקנות התיעוד.

יואב לבנה: "תקנות אלה וההוראות הכלולות בחלקים 23-35 ל-FAR כתקני כושר אוויר באווירון זעיר".

יואב לבנה: כלומר "כללי כושר אוויר" זה תקנות ספציפיות אמריקאיות, 23, 25, 27, 29, עד 35.

עמרי טלמון: אבל איפה כתובה התקנה שאתה מדבר עליה?

יואב לבנה: בתקנות התיעוד.

יואב לבנה: אני יכול להראות לך את הדף הרלוונטי.

עמרי טלמון: אז תפנו לשם.

עמרי טלמון: אין לי את תקנות התיעוד.

אברהם פורז: רבותי, בואו נצא מתוך הנחה שזאת הכוונה ונאשר את התקנה.

אברהם פורז: נתקדם הלאה.

אתי בנדלר: אם חסרה הפנייה אז צריך לעשות הפנייה.

אברהם פורז: לגבי תיקון תקנה 46 - מה זה "משדר מיקום חירום"?

יואב לבנה: זה סוגיית ה-ELT (Emergency Locater Transmitter), שוב לצערנו בעקבות תאונה שקרתה למסוק של חברה אזרחית עם אורחים מסין.

יואב לבנה: המסוק התרסק באיזור בנגב.

יואב לבנה: התקנה הזאת אולי לא היתה עוזרת להציל את חיי האדם אבל להבא אולי תעזור להגיע אל פצועים בשטח, אם יהיו.

יואב לבנה: זה מכשיר שברגע שהמטוס נכנס לפגיעה בקרקע או לאיזה impact עם "G" מסויים הוא מפעיל משדר שמאותת על מיקומו.

אברהם פורז: כמה עולה מכשיר כזה?

יואב לבנה: אין לי מושג בדיוק מה המחיר לגבי כל מטוס.

יואב לבנה: יש גם מכשירים ידניים פשוטים, שאפשר להפעיל במטוסים קלים.

אברהם פורז: הם אמורים להיות מאוד חזקים כי הם אמורים לא להתרסק יחד עם המטוס.

אברהם פורז: מבחינת העמידות הם צריכים להיות כמו קופסא שחורה כזאת.

יואב לבנה: הם בנויים כך ש-"G" גדול יפעיל אותם ויגרום להם לתת איזה סיגנל של שידור.

יואב לבנה: אנחנו רוצים שזה יותקן על מספר סוגי מטוסים.

אברהם פורז: השאלה היא מה העלות של דבר כזה.

יואב לבנה: היא לא גבוהה.

יואב לבנה: בססנה קטנה מתקינים את המתקן הזה והוא קיים.

יגאל ביבי: היום על כל מכונית של מתנחל יש מיתקן איתור כזה.

אברהם פורז: מר יואב מני, האם יש לך מה לומר בעניין הזה?

יואב מני: מצנחים הם כלי טייס, מצנחים ממונעים הם כלי-טייס, דאונים הם כלי-טייס, גלשונים הם כלי-טייס.

יואב מני: צריך פה להחריג את כל כלי הטייס שלא מתכוונים שזה יחול לגביהם.

יואב מני: הרעיון עצמו הוא רצוי וראוי אבל בכלי הטייס שעליהם אנחנו מדברים המכשיר עצמו יכול לעלות יותר מכלי-הטייס כולו.

יואב לבנה: אנחנו החרגנו את זה ובאמת הוצאנו את הדאון.

יואב לבנה: בטעות בפעם הקודמת כללנו שם גם דאון.

יואב מני: אנחנו מציעים להרחיב את ההחרגה גם לגבי מצנח.

יואב לבנה: המצנח לא מופיע בתקנות הטייס.

יואב מני: אבל הוא מוגדר ככלי-טייס.

אברהם פורז: האם המצנחים האלה איתם אתה קופץ מעל צוק הם כלי-טייס?

יואב מני: כן.

חנן ליס: אני חושב שיש פה טעות.

חנן ליס: אנחנו לא מציעים להחריג מתקנות הטייס.

חנן ליס: אנחנו גם לא מציעים לחייב להתקין ELT על אופניים, על סקטים או על סקייטבורד.

חנן ליס: מצנח צניחה חופשית לא כפוף לתקנות הטייס, וכך גם מצנח רחיפה והם לא יהיו כפופים לתקנות הטייס.

חנן ליס: אולטרה-לייט הוצא פה בחריגה.

אברהם פורז: האם ברור שזה לא חל על אולטרה-לייט?

אברהם פורז: כלומר זה חל רק על מטוסים והליקופטרים.

אברהם פורז: אולטרה-לייט לא בעסק.

צביה בלאו: אני מפנה לתקנה 46(ו).

יואב מני: "כלי טייס" מוגדר כך: "כלי או מתקן הנתמך בטיסה על-ידי תגובות האוויר" - הוא לאו דווקא צריך לקבל עילוי - "למעט תגובות כנגד פני הקרקע או מים".

יואב מני: אני מבקש שיכתבו את זה במפורש.

צביה בלאו: אתה לא קורא מתוך תקנות ההפעלה.

צביה בלאו: תקרא את הגדרת "כלי טייס" מתוך תקנות ההפעלה.

אברהם פורז: חבל, אל תקרא את זה כי לא נתעסק בזה.

אברהם פורז: אנחנו הרי לא נשב פה בלי סוף.

אברהם פורז: מבחינת הוועדה אנחנו מאשרים את ההתקנה על הליקופטר.

אברהם פורז: פרט לזה זה לא יחול על המכשירים הקלים, כמו אולטרה-לייט.

אברהם פורז: תוודאו שהניסוח יבטא את כל הדברים האלה.

עמרי טלמון: עמיתי, מר יואב מני, צודק בהחלט.

עמרי טלמון: ההגדרה בתקנות ההפעלה היא לא טובה.

אברהם פורז: אנחנו לא ניכנס פה לשטח ההגדרות.

אברהם פורז: אנחנו קובעים את העקרון ואחר-כך המשפטנים יישבו וינסחו.

צביה בלאו: בתיקון תקנה 93 מדובר על שינוי בהגבלת הראות.

יואב לבנה: זה חלק מהרדיפה שלנו אחרי תקנות בינלאומיות.

יואב לבנה: עד היום לכללי טיסת ראייה היתה הגבלת ראות של 8 קילומטרים.

אברהם פורז: האם הכוונה היא למשל למקרה שאומרים שבגלל ערפילים לא ננחת פה אלא ננחת שם?

יואב לבנה: מטוס במדינת ישראל יכול היה עד תיקון התקנה לטוס בכללי טיסת ראייה שבה הוגדרה הראות כ-8 קילומטרים ומעלה.

יואב לבנה: אנחנו בדקנו את עצמנו וראינו שהסטנדרד הבינלאומי, גם ב-ICAO (International Civil Aviation Organization) וגם ב-FEA מדבר על סטנדרד נמוך יותר.

יואב לבנה: זאת אומרת שאפשר לרדת גם בראות של 5 קילומטרים.

יואב לבנה: ראות של 5 קילומטרים נחשבת עדיין לראות שמאפשרת טיסת ראייה.

אברהם פורז: במקרה שיש ערפל בשדה תעופה, בין אם זה ביום ובין אם זה בלילה, והראות היא נניח פחות מהסטנדרד הזה, האם אסור לו לנחות, או שהוא יכול לנחות עם מכשירים?

יואב לבנה: יש כללי טיסת ראייה ויש כללי טיסת מכשירים.

יואב לבנה: אנחנו לא מדברים על כללי טיסת מכשירים.

יואב לבנה: גם להם יש נורמות מסווגות.

יואב לבנה: שולחים אותו, כמו שאמרת, לשדה-משנה.

יואב לבנה: אנחנו מדברים על כללי טיסת ראייה.

אברהם פורז: כלומר יש מקרים מסויימים, אפילו כשהמכשירים יכולים להנחית אותך באופן מוחלט, שבלי ראייה מינימלית לא נוחתים ואז עוברים לשדה תעופה אחר.

יואב לבנה: אנחנו צמצמנו מ-8 קילומטרים ל-5 קילומטרים לטיסה בכללי טיסת ראייה.

יואב לבנה: זה עד גובה 10,000 רגל.

אברהם פורז: האם יש למישהו הערות על הדבר הזה?

יגאל ביבי: האם ככה נהוג בעולם?

יואב לבנה: כך נהוג בעולם.

אברהם פורז: זה עניין מקצועי.

אברהם פורז: אנחנו ניתן אמון במה שאתם מבקשים.

יואב לבנה: באותה תקנה אנחנו גם משנים את הגובה המירבי שמותר לטוס בו טיסה בכללי טיסת ראייה.

יואב לבנה: עד היום זה היה 15,000 רגל.

יואב לבנה: הארגונים הבינלאומיים נוקבים ב-20,000 רגל, בגלל שקל להזדהות בראייה ובמכשירים טובים.

אברהם פורז: מה קורה ב-20,000 רגל?

אברהם פורז: האם הראייה פחות טובה?

יואב לבנה: היא טובה.

יואב לבנה: בארץ זה היה 15,000 רגל.

יואב לבנה: הארגונים הבינלאומיים קבעו 20,000 רגל.

יואב לבנה: זה לא רלוונטי כל-כך בארץ בגלל הצפיפות של התנועה וההגבלות שישנן.

יואב לבנה: זה פשוט לצורך יישור הקו שלנו עם הסטנדרד הבינלאומי.

אברהם פורז: אנחנו מאשרים גם את הדבר הזה.

אברהם פורז: אגב, כמה זה רגל?

יואב לבנה: 30 ומשהו סנטימטר.

יואב לבנה: זה שליש יארד.

אברהם פורז: רבותי, בזה גמרנו את תקנות הטייס.

אברהם פורז: תודה רבה.