ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 159, 2000-07-12 09:00

אברהם פורז: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

אברהם פורז: ראשית אני רוצה להודיע שהוועדה צריכה לקבל החלטה על מיזוג שתי הצעות החוק.

אברהם פורז: חבר הכנסת נודלמן, אתה לא חבר בוועדה?

מיכאל נודלמן: אני לא יכול להצביע.

אברהם פורז: יש לכם נציג בוועדה שאתה יכול להחליף?

לאה ורון: אין להם נציג בוועדה, ביום ראשון הוא ויתר על המקום שלו לחבר הכנסת קליינר.

אברהם פורז: אז אין לכם נציג בוועדה, צר לי אתה לא יכול להצביע.

אברהם פורז: הצבעה בעד: רוב ההצעה למזג את שתי הצעות החוק, אושרה.

אברהם פורז: את הצעת החוק של חבר הכנסת נודלמן אנחנו מכירים, נעבור להצעה השניה.

אברהם פורז: אני רוצה לשאול שאלה מקדמית למה אנחנו עושים את זה במסגרת חוק הפיקוח על המצרכים ושירותים, הרי כל החוק הזה הוא פרובלמטי.

מירון הכהן: קודם כל צריך להתכונן לגרוע מכל, אבל האמת היא שזו התפרצות לדלת פתוחה.

מירון הכהן: מבחינתנו היא פתוחה ונפתחה לרווחה על ידי הוועדה.

מירון הכהן: נכון שהמקום הטבעי של הדבר הזה הוא באמת בחוק הגנת הצרכן, ועדת הכלכלה עוד בכנסת הקודמת הצעה שהוחל עליה דין רציפות, ביקשה מאתנו להציע נוסח, יש נוסח כזה שהוכן בזמנו פשוט הוועדה לא הספיקה לדון בו לפני שהכנסת הקודמת התפזרה.

מירון הכהן: זה לא מונע מלדון בחוק כמו הוא, מה שההצעה החדשה עושה היא בסך הכל משלבת את ההוראות הקיימות בתוך חוק הגנת הצרכן.

מירון הכהן: אז אם אדוני ירצה לדון בזה כבר כמסגרת חדשה, אין בעיה.

אברהם פורז: אנחנו עושים תיקון עקיף לחוק הגנת הצרכן?

מירון הכהן: אני אומר שאם אדוני ירצה לדון בזה במקום לדון בזה כתיקון לחוק הפיקוח כבר כתיקון לחוק הגנת הצרכן, אז מבחינתנו אין מניעה לעשות את זה.

אברהם פורז: אני מבקש שתקראו את הסעיפים ואחר כך נראה איך אנחנו משלבים את זה עם הצעה של חבר הכנסת נודלמן.

מירון הכהן: כמה מילים לפני שנתחיל, הצעת החוק של חבר הכנסת נודלמן, היא בעצם לא להצגת מחירים אלא לכתיבת מחירים בשקלים.

מירון הכהן: זה יותר נכון להציג אותה בצורה זו.

אברהם פורז: אני מציע שכשנגיע לקטע הרלוונטי , ונראה את שני הדברים ביחד.

אברהם פורז: כבר נכין את המשולב מתוך הנחה שוועדת הכנסת תתיר, אם היא לא תתיר אז נצטרך שוב לפרק את זה בחבילה אחת.

מירון הכהן: סעיף 1 בחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים התשי"ח – 1957 (להלן – החוק העיקרי), בפרק הרביעי: שם הפרק יהיה "הצגת מחירים ומניעת מחירים מופקעים" מניעת רווחים מופקעים דברנו על זה שיש החלת רציפות וזה למעשה מיותר היום.

מירון הכהן: מה שקרה, כשהצעת החוק הזו הוגשה זה היה עוד לפני שעבר חוק הפיקוח על מחירים מצרכים ושירותים, זה חוק שעבר ב- 96 חוק שבעצם המיר את כל ההוראות שהיו קיימות לגבי אותם מצרכים מפוקחים.

אתי בנדלר: אם מוסכם עליכם שאנחנו הולכים עכשיו על תיקון חוק הגנת הצרכן ולא על תיקון של חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, אז אני חושבת שאין טעם לדון בתיקון כותרות בחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, אני מציעה לדלג בכלל על החלק של הכותרות, אלא אם כן תרצו לעשות תיקון עקיף לחוק הגנת הצרכן.

מירון הכהן: אם וכאשר נעביר לחוק להגנת הצרכן, היינו רוצים שזה יכלל כחלק בפני עצמו, אבל אני מקבל את כרגע את הערת היועצת המשפטית של הוועדה שזה לא רלוונטי.

אברהם פורז: אתם מבטלים מטעמים טכניים, נעבור הלאה.

העיקרי יבוא: 21א.

העיקרי יבוא: (א) בסעיף זה ובסעיפים 21 ו- 27 "המחיר הכולל" – מחיר הכולל את כל המסים לרבות מס ערך מוסף, האגרות, או תשלומי החובה החלים על מצרך או על שירות שאליו מתייחס המחיר.

אברהם פורז: אני אתן לך דוגמא, אם אתה קונה רכב מסחרי, אם עוסק קונה אותו הוא יכול לקזז את המע"מ, לא כן הדין ברכב פרטי, לפעמים הם קונים מחיר בלי מע"מ כי זה חשוב לעוסק שהוא יכול לקזז.

מירון הכהן: מכיוון שהם יודעים לקזז, אז אני מתאר לעצמי שהם יודעים לעשות לעצמם את החשבון.

מירון הכהן: הבעיה היא לא כל כך רכב, אין פסול בזה, אם רוצים לעשות את זה, יכולים לתת את השורה התחתונה ולתת את הפירוט של המחיר וזה מבחינתנו בסדר.

מירון הכהן: זאת אומרת אם אתה מוכר רכב, אתה יכול לקבוע שהמחיר שלו הוא 100,000 שקל, עם מע"מ 117,000 ומי שרוצה שיוריד את זה מהמחיר אבל מה שחשוב זה שהמחיר הכולל הכל יהיה, כי אחר כך הצרכן לא רוצה לדעת שהוא משלם בשביל זה 100 ובסוף הוא משלם 117.

לאה ורון: אבל כבר היום הפרסום על גב המוצר כולל את המע"מ, באיזה מקרים חל האיסור, כשמפרסמים בעיתון?

מירון הכהן: בדיוק.

מירון הכהן: בפרסום זה לא קיים היום, בזמנו זה היה קיים גם בפרסום מכוח חוק יציבות מחירים, ישנה את תכנית הייצוב במשק משנת 85, ברגע שהחוק הזה בוטל ב- 96 בוטל גם האיסור על פרסום מחיר ללא מע"מ.

מירון הכהן: שני דברים בוטלו שם, בוטל הדבר הזה, ודבר נוסף שבוטל שבעקבותיו נוצר הצורך בתיקון הזה, הייתה החובה לנקוב את המחיר בשקלים ולא בדולרים.

מירון הכהן: היום למעשה אין איסור לנקוב את המחיר בדולרים.

אברהם פורז: אז אם אנחנו מתקנים את זה עכשיו, איפה אנחנו שמים את זה בחוק הגנת הצרכן?

אברהם פורז: או בחוק הזה שדברת עליו קודם?

אתי בנדלר: אני מציעה שהתיקון יהיה לחוק הגנת הצרכן אבל נצטרך אחר כך לבדוק אם לא צריך לעשות במקביל תיקון עקיף גם לחוק הפיקוח כדי לעשות התאמה של הוראות.

אברהם פורז: אנחנו מסכמים באופן עקרוני שהתיקונים יהיו בחוק הגנת הצרכן.

מירון הכהן: דבר נוסף, הסעיף כמו שהוא נוסח במקור, דיבר לרבות מס ערך מוסף או כל תשלומי חובה החלים על מצרך או על שירות שעליו מתייחס המחיר.

מירון הכהן: בעת הדיונים בוועדת הכלכלה בכנסת הקודמת הועלתה בקשה שהסכמנו לה, כי אנחנו חושבים שהיא נכונה, להוסיף גם את המילים, "וכן כל תוספת או הוצאה אחרת שיחולו על הצרכן".

אלי מונטג: כמו למשל דמי משלוח?

מירון הכהן: אם זה אופציונלי, אין לי בעיה שיציגו את זה כאופציונלי, אם זה חלק מהמחיר לצרכן, אתה לא יכול לבחור אם אתה רוצה שישלחו לך את זה או לא, ואז אתה חייב להכניס את זה בפנים.

אלי מונטג: היום הרבה חוברות שמוכרות באמצעות חוברות ובאמצעות טלמרקטניג, נותנות לך פרסומים של מחירים לאורך כל החוברת, ולמטה הם מוסיפות באותיות קטנות, המחיר אינו כולל דמי משלוח בסך 29.90 ₪.

אלי מונטג: אין לך אופציה ללכת למרכז הזה של המכירות שהוא מרכז וירטואלי ולקחת ביד, למעשה, ה- 29.90 ₪ הוא תוספת אוטומטית למחיר.

מירי חושן: יש מסעדות שמגישות לך חשבון ומוסיפות את ה- 10% של השירות.

אברהם פורז: המחיר לא כולל דמי שירות.

מירי חושן: להפך, לפעמים מוסיפים את השירות ואין לך ברירה.

מירי חושן: השירות הזה הוא לא אגרה, לא מס הוא לא שום דבר, אבל הוא כלול במחיר.

אברהם פורז: אבל אפשר לכתוב לא כולל שירות?

אתי בנדלר: אלה שני דברים שונים.

אתי בנדלר: אם מתן השירות נתון לשיקול דעתך, מה שנקרא טיפ למלצר, אז ניחא, אבל במסעדות רבות מוסיפים לך את זה באופן אוטומטי.

אלי מונטג: כתוב לא כולל דמי שירות אבל הוא מוסף לך אוטומטית.

מירון הכהן: נוסיף בסוף התיקון המוצע את המילים "וכן כל תוספת או הוצאות אחרות שיחולו על הצרכן כחלק ממחיר המצרך".

אברהם פורז: זה צריך להיות ברור שזה לא אופציונלי.

אברהם פורז: אי אפשר לכתוב דבר אופציונלי בחוק ישראלי.

מירון הכהן: זה עניין של נוסח, אפשר לכתוב " אם לצרכן אין אפשרות לוותר עליהם"

אברהם פורז: "וכן כל הוצאה אחרת שהצרכן חייב בתשלום עליו כחלק בלתי נפרד מהעסקה"

מירון הכהן: כחלק בלתי נפרד מהעסקה.

מנשה קפלן: שמי מנשה קפלן אני היועץ המשפטי של התאחדות הקבלנים, אני רואה שחוזרים לורסיה של שנה שעברה, של הכנסת הקודמת.

מנשה קפלן: הוורסיה שיש לך היא לא בדיוק אותו הדבר, אז אנחנו צריכים לחזור ולשאול כמה שאלות.

מנשה קפלן: שאלה ראשונה, האם לפי הורסיה הישנה זה גם יחול על זכות במקרקעין.

אתי בנדלר: אתה מקדים את המאוחר, אנחנו מדברים על סעיף קטן ה'.

מנשה קפלן: אני עכשיו ב- א', כתוצאה מ- א' יש לנו שאלה.

אברהם פורז: מה שאלתך?

מנשה קפלן: האם המחיר כשמוכרים דירה יצטרך לכלול את מס הרכישה שהוא משתנה אגב, מס רכישה שיחול על הקונה.

מנשה קפלן: האם זה יהיה אחוז שכר טרחת עורך דין?

אברהם פורז: אם זה יחול על הקונה אתה לא חייב לציין כיוון שזה לא חל על המוכר.

אברהם פורז: כשאני משלם לקבלן אז כל מה שיש אצלו, בצד שלו, יש במחיר.

אברהם פורז: מה שמוטל עלי כקונה, אני לא יכול לפרט.

אברהם פורז: הבנתי את הטענה.

אתי בנדלר: המחיר הכולל זה המחיר הכולל את כל המסים לרבות מס ערך מוסף, האגרות או תשלומי החובה החלים על מצרך או על שירות שאליו מתייחס המחיר.

אברהם פורז: צריך לכתוב המחיר החל על המוכר, מה שחל על הקונה זה לא מה ש...

מירון הכהן: אני אסביר, מס ערך מוסף זה מה שחל על הקונה, אנחנו כן רוצים שהוא יהיה בפנים, הוא חלק ממחיר הרכישה.

מירון הכהן: מה שאומר עורך דין קפלן, זה על מס רכישה, מס רכישה שחל על הקונה, המוכר משלם מס הכנסה, מס רווחי יום , כקונים זה לא מעניין אותנו.

מירון הכהן: מס רכישה בעסקות מקרקעין...

אברהם פורז: צריך לכתוב פה הוראה מפורשת שבמקרקעין.

אברהם פורז: ..

אתי בנדלר: לכן הפניתי לסעיף קטן (ה) כי כאן התייחסנו במיוחד לזכות במקרקעין, וחשבנו שהדברים האלו יובאו לידי ביטוי בתקנות.

אתי בנדלר: יש שורה של נושאים שהובאו בפני הוועדה שרוצים להוציא אותם בעצם מקולת החוק.

אתי בנדלר: אחד מהם שצריך לדיון זה כל הנושא של שירותי תעופה.

אתי בנדלר: או שזה היה קשור רק להצגת המחיר בשקלים.

מירי חושן: גם שירותי תעופה, כולל אגרות למשל.

אתי בנדלר: יש שורה של נושאים שצריכים להחריג אותם מההוראות כלליות , אחד מהם זה הנושא של דירות, מס רכישה, ויש שאלות נוספות.

אברהם פורז: לי לא אכפת לאפשר בתקנות.

אדוארד בלאו: אם נרשם שזה המחיר שהקונה משלם למוכר, מה שהוא לא משלם למוכר אלא לרשויות, זה לא...

אברהם פורז: מס ערך מוסף זה לכאורה הוא לא משלם למוכר.

מנשה קפלן: הערה נוספת, אם המחיר הכולל מגביה את הסכום שצריך לשלם, תבינו שבמקרקעין, המסים עולים אתו, זה לא הוגן.

מירון הכהן: אנחנו מסכימים לעניין הזה.

אברהם פורז: שכר טרחת עורך דין , אם הקבלן קובע את זה עבור שכר טרחתו הוא, אז זה אותו המחיר, מה שאתה משלם בנפרד בתור הוצאה שלך, זה לא במחיר.

מנשה קפלן: אבל המחיר הכולל כפי שכתוב כאן, יגביה בעוד שכר טרחה, אם זה באמת מה שכתוב בחוזה.

אברהם פורז: אין לנו ויכוח על המהות, יש לנו ויכוח על הניסוח.

אתי בנדלר: ברור שצריך להחריג את זה, השאלה אם זה צריך להיות בחוק או בתקנות, אני מציעה שנגיע לסוף הסעיף ונראה איזה עוד נושאים רוצים להחריג.

אברהם פורז: אני רוצה בתקנות, אבל מצד שני זה צריך להיות ברור שאם יש מס שמוטל ישירות על הקונה והוא בכלל לא משלם אותו למוכר, אין סיבה לחייב את המוכר לכלול את זה במחיר, אני אעשה את זה בחקיקה ראשית.

אלי מונטג: אם נמשיך את ההצעה שלכם, השאלה כאן הייתה להגדרה על מחיר כולל, ההגדרה של מחיר כולל היא כוללנית כפי שבוצעה כאן.

אלי מונטג: אחר כך, בהמשך הסעיפים תראו שלמשל במכירת זכות למקרקעין, אין דרישה להצגת מחיר כולל אלא רק להצגת המחיר בשקלים.

אברהם פורז: אין על זה ויכוח הדבר הזה מטופל.

מירון הכהן: האמת היא שעורך דין מונטג העיר, ובצדק, שכבר בוועדת הכלכלה של הכנסת הקודמת הנושא הזה עלה ואז נכנס סעיף מפורש בעניין זכויות מקרקעין.

אברהם פורז: לא נבזבז את כל הבוקר על קביעת הניסוח.

אברהם פורז: לא אכפת לי שיהיו תקנות שיסמיכו את השר להוציא עוד דברים מתוקף כי יכול להיות שלא חשבנו על משהו, או על דברים שקורים לנו כבר עכשיו כמו סיפור המקרקעין.

אברהם פורז: צריך להיות ברור שסכומים שעל הקונה לשלם ישירות לרשות או לגורם אחר, המוכר לא חייב להכניס את זה למחיר שלו.

אברהם פורז: נניח שיחדשו את מס הנסיעות, אז מי שמוכר כרטיס לא חייב לכלול מס נסיעות זה יהיה מוטל על הקונה.

אברהם פורז: לעומת זאת אתה לא יכול להמריא בלי לשלם מס נמל, זה חלק מהמחיר.

מירי חושן: אבל אתה לא יכול לצאת גם ללא מס נסיעות, אם הוא יהיה.

אדוארד בלאו: הבעיה היא שכל מה שגובה המוכר ואין זה משנה אם הוא גובה לעצמו או עבור המדינה, שאת זה הוא כן יציג.

אדוארד בלאו: אתה יודע כמה אתה משלם לו.

אברהם פורז: הבנו את המהות.

מירון הכהן: אני מסכים עם העיקרון, אני רק חושש מדבר אחד, יש מסים, מס ערך מוסף במקרה זה המוכר הוא זה שצריך לגבות אותו כשמדובר בקליינט פרטי.

מירון הכהן: לעומת זאת, יכול להיות סוג מסוים של מסים שיש לך אופציה, או שהמוכר גובה אותו או שהמוכר יכול להגיד לקונה, תשלם אתה את זה.

מירון הכהן: מה שיקרה תהיה כאן הטעיה.

מירון הכהן: הוא יפרסם את המחיר שלו.

מנשה קפלן: אני אתן דוגמא מהענף שלנו, למשל כשרושמים בית משותף, ההוצאות של רישום הבית המשותף הם כמובן הוצאות של הדיירים.

אברהם פורז: למה?

אברהם פורז: צו אישור בית משותף?

מנשה קפלן: לא האגרה על הוצאת הצו, יש עבודת הכנה עצומה, עם תסריטים וכן הלאה, בהנחה שזה רשום כהוצאה של הדייר בתוך החוזה, זו הוצאה שהוא רוצה להוציא אותה.

מנשה קפלן: לפעמים הקבלן גובה את זה ומסדר את זה עבורו, לפעמים לא, אבל בכל אופן זו הוצאה בטוחה של הדייר במקרה כזה.

אברהם פורז: אני לא בטוח שאתה צודק.

מנשה קפלן: זה כתוב בחוזה.

אברהם פורז: בפועל אנחנו יודעים שעורך הדין שרושם בית משותף לוקח יפויי כוח מלכתחילה, אחרת הוא לא יוצא מזה, גם כדי לעשות הצמדות וכו'.

אברהם פורז: דווקא זה מסוג המקרים שהוא לדעתי כן צריך לכלול את זה במחיר.

אברהם פורז: כי אתה יכול לקבל את הדירה בלי רישום בית משותף?

אברהם פורז: זה בדיוק המקרים שלדעתי אתה לא צודק.

אברהם פורז: , כי זה כן צריך להיות כלול במחיר.

אברהם פורז: אתה רוצה לקבל בעלות על הדירה שלך, איך תקבל את הבעלות?

אברהם פורז: תאר לך שלא יעשה פרצלציה בכלל, יגיד לך תעשה עכשיו טאבו, תכניות אחוד וחלוקה.

מירון הכהן: אני אתן דוגמא אחרת, של מסעדה.

מירון הכהן: היום אתה משלם 10% למלצר זה לא אופציונלי, אתה צריך לשלם את זה.

מירון הכהן: לכן אני קצת חושש מהתחכמויות כאן, ולכן לא הייתי מדבר על העיקרון, יש באמת בעיה במקרקעין, הייתי מייחד את הפתרון שם ונותן את האפשרות לקבוע כדי לראות, אולי נגלה עוד משהו כזה שאנחנו לא מודעים אליו עכשיו.

אברהם פורז: כרגע אנחנו מנסחים את זה בצורה הבאה.

אברהם פורז: כל מה שהמוכר גובה זה במחיר כל מה שמוכר לא גובה ומוטל על הקונה באופן נפרד כאופציה, או שזה מוטל מימלא על הקונה, או שזאת אופציה, זה לא יהיה כלול במחיר.

אברהם פורז: אחר כך יהיו תקנות שיאפשרו גמישות בעניין הזה גם לכלול וגם להוציא.

אברהם פורז: לא נשב עכשיו על ניסוח.

אברהם פורז: מה הלאה?

אורי מילר: אני אורי מילר מארקיע.

אורי מילר: לגבי מסי נמל, הם נגבים על ידי חברות התעופה ומועברים נומינלית לנמלי התעופה בארץ ובעולם.

אורי מילר: אם הם יכללו במחיר הכרטיס, הסוכנים יקבלו על זה עמלות, מחיר כרטיס הטיסה הסופי לצרכן יתייקר.

אברהם פורז: למה אתה צריך לתת את הזכויות שלך להם?

אורי מילר: היום אני לא נותן.

מירון הכהן: תסכים אתו שזה לא כלול.

אברהם פורז: אנחנו רוצים שאחד שרוצה לטוס ליעד מסוים יידע כמה זה עולה לו באמת, זה לא שיגידו לו עכשיו תוסיף דמי רישום, ביטוח מפני ביטול, תוספת אם אתה משלם בכרטיס אשראי, או עכשיו תשלם את מס הנמל והנה זה מתייקר לך בעוד 100$.

לאה ורון: כל פעם יש הפתעות בסוכנויות הנסיעות והן אף פעם לא טובות.

לאה ורון: מיכאל קליינר: אתמול ראיתי פטנט חדש.

לאה ורון: סע עם כל המשפחה, תשלם איזה סכום מצחיק, ואז אומרים, מסי נמל X וכל התוספות Y אבל כמובן שלא אומרים שזה כפול 4.

אברהם פורז: ואיך מקבלים 1000$ היום?

אברהם פורז: טסים מחלקה ראשונה באל על ומקבלים 1000$ לקניות.

מירי חושן: ההנחיה שלך שבאמת מה שחל על הקונה לא צריך להיות כלול, צריך להיות מסויג בצורה כזו שההנחיה הזו לא חלה לגבי מסים וכדומה שחלים אמנם על הקונה אבל שקיימת האופציה שישלם דרך המוכר ואז באמת האגרה של הנמל או השירות למלצר, יפורסמו.

מירי חושן: אפילו מס ערך מוסף כי ברציונל שלו הוא צריך להיות משולם על ידי הקונה, אז זה לא סתם מה שחל על הקונה לא יפורסם אל רק מה שאנחנו גובים, זה צריך להיות ממש מה שחל על הקונה ונגבה באמצעות המוכר, מס ערך מוסף ואגרות נמל זה אותו דבר.

מירי חושן: זה צריך להיות ברור.

אברהם פורז: זה מה שאנחנו מתכוונים.

אתי בנדלר: הוספנו את זה "וכן כל תוספת או הוצאה אחרות שהצרכן חייב לשלם למוכר כחלק מהעסקה".

מירי חושן: הוא לא חייב, הוא יכול לשלם מס נמל בנפרד.

מירי חושן: עקרונית החוק לא מחייב אותו.

מירי חושן: להפך אני אומרת שצריך לפרסם כדי שלא יהיה מצב כזה.

אברהם פורז: אפשרנו בתקנות גם לעשות גמישות, להוסיף, להוריד, במקרים של התחכמות אז יורידו את זה.

מיכאל קליינר: השאלה אם לא כדאי בכל זאת ללכת לאחידות בעניין הזה.

מיכאל קליינר: אני אתן דוגמא, הזכירו את הטיפ במסעדה, לא שהמסכנים ביותר הולכים למסעדות, אבל צריך להגן על כל הצרכנים.

מיכאל קליינר: היות והנורמה היא שבדרך כלל שהשירות אינו כלול, אבל יש מקומות שהשירות כן כלול, ואין אחידות, ורוב האנשים משלמים פעמיים שירות, כי הם לא יודעים, אז צריך לקבוע אחידות.

אברהם פורז: איך אתם רוצים להבהיר שהשירות כלול, מה נעשה?

מיכל כהן: יש מקומות שלמטה בתפריט כתוב, למחיר יתווסף באופן אוטומטי 10% ואז אתה יודע שאתה מקבל את החשבון עם השירות.

אתי בנדלר: לא ראיתי את זה בחיים.

מירון הכהן: אני מציע שנדבר על העיקרון ונמצא כבר דרך לנסח את זה.

מירון הכהן: העיקרון הוא שאם דמי משלוח הוא דבר שהוא לא חלק אינטגרלי מהעסקה אלא אופציונלי אמיתי שאתה יכול לבוא לקחת את זה בעצמך ולא שאתה חייב לקנות גם את המשלוח אז באמת זה לא צריך להיות בפנים, וזה צריך להופיע בפרסום נפרד.

מירון הכהן: אם אין לך ברירה כצרכן, אז זה לא בפרסום נפרד, זה חלק מהמחיר, שלא יספו לך שמוכרים לך כרטיס ואתה צריך להוסיף למשלוח.

אברהם פורז: השאלה הייתה אחרת.

אברהם פורז: במסעדה שלוקחים כבר את דמי השירות בפנים, איך אנחנו מוודאים שאתה לא תהיה פרייר ובנוסף לזה תשלם עוד פעם?

אברהם פורז: לא חייבים לקחת כל אחד שקונה במסעדה, לשיחת מוטיבציה אישית ולהגיד לו לא לשלם טיפ.

אברהם פורז: השאלה היא איך עושים את זה כדי שבכל זאת יזהר הקונה.

אברהם פורז: אומרים שיש כאל שלא קוראים באותיות הקטנות שזה כולל שירות, ומוסיפים את דמי השירות, מה לעשות כדי למנוע את זה?

אברהם הירשזון: אני לא מקבל את הנחה הזו, אני אומר לך מי שהולך לאכול במסעדות טובות הולך וקורא בדיוק מה שכתוב.

אברהם הירשזון: מי שיש לו כסף גם יודע על מה הוא מוציא אותו.

אברהם הירשזון: במסעדות עממיות זה מימלא לא נחשב כל העניין הזה, אז תפסיקו עם זה.

אברהם הירשזון: לא ראיתי עוד אף פעם מישהו עשיר שמשלם סתם כסף.

אברהם הירשזון: הוא קורא את כל החשבון.

לאה ורון: השאלה היא על דרך הפרסום.

לאה ורון: ז צריך להיות על המנה התוספת של ה- 12% במקום שהיא תעלה 42 ₪ היא תעלה 46 ₪.

אברהם פורז: אם בתפריט כתוב על כל הסכום יתווסף 12% זה מספק.

אברהם פורז: צריך לכתוב למטה המחיר כולל דמי שירות , את השירות תוסיף לכל מנה.

לאה ורון: כולל 17.5% מע"מ.

אברהם פורז: עכשיו אנחנו מגיעים למטבע הישראלי.

אברהם פורז: מיד אני חוזר לחבר הכנסת נודלמן.

מירון הכהן: "(ב) לא יציע אדם ולא יפרסם ולא יציג מחיר של מצרך הנמכר לצרכן במהלך עסק או של שירות הניתן לצרכן במהלך עסק או של שירות הניתן לצרכן במהלך עסק אלא אם כן הוא המחיר הכולל והוא נקוב במטבע ישראלי בלבד.

מירון הכהן: (ג) לא יציע אדם, לא יפרסם ולא יציג מחיר של זכות במקרקעין הנמכרת במהלך עסק אלא אם כן הוא נקוב במטבע ישראלי בלבד.

אברהם פורז: מה העברנו בקריאה ראשונה?

אברהם פורז: כי נדמה לי שאישרנו במקביל את הפטורים אם רוצים בדולרים.

מיכאל נודלמן: אצלי זה כתוב אחרת.

אברהם פורז: אצלך כתוב "המציע למכירה מוצר או שירות או זכות, לרבות זכויות במקרקעין, יצוין על אף האמור בכל דין את המחיר בשקלים חדשים.

אברהם פורז: " 2.

אברהם פורז: אין בהוראות סעיף 1 כדי לפגוע באפשרות לפרסם מחיר גם במטבע אחר, ואולם המחיר הקובע יהיה המחיר שפורסם בשקלים חדשים" לי גם חשובה כהוראת מעבר.

אברהם פורז: היום ציבור רגיל לקנות את המחיר במקרקעין בדולרים וגם בזכויות וגם ברכישה.

אברהם פורז: אני לא רואה גם פסול, שמישהו, בנוסף לאינפורמציה בשקלים, אומר גם בדולרים.

אברהם פורז: אני ראיתי בחנות "זארה" שמוכרת בגדים וכתוב כמה זה בפזטות, כמה זה בדרכמות, וכמה בדולרים.

אלי מונטג: זה צריך לעשות בחו"ל לא כאן.

אלי מונטג: מה שאתה רואה זה תווית מחיר הכוללת מחירים ממקומות שונים בעולם.

אברהם פורז: קודם כל אני מאד אוהב לראות כך את המחיר, כך אני יודע שלא עובדים עלי, ושהספרדים לא משלמים פחות ממני מה שבדרך כלל נכון כי בחו"ל הכל חצי מחיר.

אברהם פורז: יש גם עניין של זכות לפרסם ולומר זה שווה ערך בדולרים או במטבע אחרת.

מירי חושן: השאלה מה מחיר הקובע.

אברהם פורז: אין מניעה להצמיד בחוזה למטבע כל שהוא או למדד או למדד ערכי הבניה, החוק אינו אוסר את זה, וזה זכותו לעשות כך בחוזה.

אברהם פורז: לכן הקבלן יכול לומר לך זה המחיר היום לשקלים אני מצמיד אותו לשער מט"ח, או למדד או למדד ערכי הבניה וזה בסדר.

אברהם פורז: אני גם לא רואה פסול אם הוא אומר לו זה שווה ערך ל- 500,000 $ אבל המחיר הקובע יהיה בשקלים.

מירון הכהן: כאן יהיה פח ייקוש ויש על זה גם תביעה ייצוגית נגד הדיוטי פרי, כי מה שקורה הוא ששער הדולר משתנה מיום ליום , יום אחד הוא למעלה יום אחד הוא למטה שאתה דורש להצמיד מחיר ואתה דורש להציג מחיר, אתה בעצם מכשיר את המוכרים כי הם מפרסמים מחיר בשקלים שהוא אינו נכון.

מירון הכהן: הרבה פעמים, כשמפרסמים מחיר בדולרים, גם לא ברור, וזו תביעה ייצוגית נגד הדיוטי פרי, הם לקחו שער מאד גבוה, וכשאמרו להם שהשער היציג מאד גבוה, הם אמרו אנחנו לא הולכים לפי השער היציג, אנחנו הולכים לפי שער שהוא 7 נקודות מעל היציג.

מירון הכהן: זה פשוט פתח לכל מיני הטעיות.

אברהם פורז: מה שאתה אומר זה נכון, אבל זו לא הנקודה, כי הוא קודם כל חייב לציין מחיר בשקלים, דבר שני המחיר בשקלים מחייב אותו לקבוע מחיר דולרי.

אברהם פורז: המחיר הדולרי הוא אינדיקציה, הוא לא יכול לבוא ולומר לך, מאתמול היה פיחות של שני אחוז, אני לא מכבד את המחיר בשקלים.

אברהם פורז: הוא יכול באותו ערב לקחת את כל פרטי החנות שלו, ולהדביק תוויות חדשות לפי עלית הדולר.

אברהם פורז: הוא בכלל יכול לשנות מחירים, הוא יכול להגיד, כל יום משתנה מחיר, יש חנויות בחו"ל שהמחיר משתנה לפי שעות.

אברהם פורז: רוצים לעודד אותך לקנות בשעות שפל, המחיר בשעות האלה יורד.

אברהם פורז: אגב, זו בעיה עם מחיר סימון המחירים, עם הפתקיות, אבל נעזוב את כרגע.

אברהם פורז: לכן, לא צריכה להיות שום בעיה בעניין הזה משום שהוא לא יכול לגבות ממך את השווה ערך הדולרי כל עוד יש מחיר אחר בשקלים.

מירון הכהן: אדוני אמר קודם שבחקיקה אנחנו מאד חזקים ובאכיפה פחות, בדיוק מהנקודה הזו אני חושש.

מירון הכהן: במישור התיאורטי אין בינינו מחלוקת, אני גם חושב שזה בהחלט כך.

מירון הכהן: הבעיה היא שאותו צרכן קטן, שכשהוא הולך לחנות אומר לו המוכר, היה כתוב מחיר בדולרים, היום הדולר קפץ, אתה תשלם לי לפי שער הדולר, לא כל אחד מהם הוא עורך דין והוא ישלם לפי מחיר בדולרים וזה בדיוק מה שאתם רוצים למנוע.

אברהם פורז: יש פגיעה בלתי סבירה בזה שאתה לא נותן לו אפשרות לומר מה האקוויוולנט של זה, זה דבר פלילי?

מיכאל קליינר: יש תקופת הסתגלות.

מיכאל קליינר: יש עוד אנשים שמדברים בלירות היום.

מיכאל קליינר: כשבאנגליה עברו מהשיטה של ה- 24 וה- 12 ועברו לפנים חדשים, הייתה תקופת הסתגלות מסוימת אבל לא יכולת לפרסם את שני המחירים.

מיכאל קליינר: כלומר, אם החלטנו שהמחיר הקובע הוא שקלים, אני נגד לבלבל את המוח זה רק יכול לגרום להטעיות.

מיכאל קליינר: השקל יציב, למה בכלל אנחנו מרשים לעצמנו לעשות את זה, כי אנחנו מאמינים ביציבותו, ואתה ואני והבודדים שמצביעים בכנסת כדי לא לקלקל את זה, לפעמים נגד כולם, אנחנו מאמינים שאכן נכנסנו לעידן של יציבות וצריכים לשמר אותו ולעגן אותו ולכן זה פחות או יותר פי ארבע.

מיכאל קליינר: אז להשאיר היום את העניין הדולרי כשהוא לא מחייב, שיתרגלו, בעבר שהוא כן חייב.

מיכאל קליינר: אנשים יעשו לעצמם את החשבון, ישאלו כמה זה, זה לדעתי יחלוף מהר יותר מהלירה ומהשקל הישן, וצריך ללכת על שקלים וזהו זה.

אלי מונטג: לא כהבעת דעה, אלא קצת הסבר, נאמרו כאן כמה דברים שלדעתי הם לא תואמים גם את המצב הנוכחי ואחר כך אני רוצה להגיע להצעת החוק של חבר הכנסת נודלמן .

אלי מונטג: קודם כל, גם היום, על מצרכים שנמכרים, יש חובה להציג מחיר של מטבע ישראלי בלבד, קודם כל שנדע את זה.

אלי מונטג: במחיר בחנות אתה לא יכול, בפרסום אולי כן, אבל על המצרך עצמו, לפי סעיף 21 (ד) של חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, במצרכים, חייב על המצרך עצמו רק במטבע הישראלי בלבד.

אברהם פורז: אם מוכרים קורנפלקס שכתוב עליו 50 סנט, ככה קנו אותו מחברת קלוגס, אז זו עבירה?

אלי מונטג: אני לא יודע אם יש כזה דבר.

אברהם פורז: בטח שיש, אפילו יש את הפרסים באמריקה.

אלי מונטג: זה החוק שיש היום.

אלי מונטג: לגבי שירותים, לפי החוק היום, כמעט אין כזה דבר כי זה רק שירותים בעלי פיקוח, ואין שירותים בני פיקוח לפי החוק.

אלי מונטג: המגמה של הצעת החוק של הצעת החוק של משרד המסחר והתעשייה במקורה הייתה באמת שינקבו רק במחיר של מטבע ישראלי בלבד לגבי שירותים ומצרכים הנמכרים דרך עסק.

אלי מונטג: היות שהצעתו של חבר הכנסת נודלמן, כשנדונה כאן בחודש ינואר בפרוטרוט התייחסה באמת גם לשכירות פרטית , אז נאמר גם על ידי אנשי משרד המשפטים, אנשים פרטיים אתה רוצה להכריח אותם למכור רק בשקלים במודעות שלהם?

אלי מונטג: לכן אמרו בסדר, והצעה נוסחה כפי שהיא נוסחה זה היה גם בשקלים וגם בדולרים.

אברהם פורז: מה אתה אומר על בן אדם פרטי המפרסם מודעת לוח?

אלי מונטג: לפי ההצעה הזו זה לא חל, הבנתי שחבר הכנסת נודלמן רוצה גם לטפל בזה, אם יעשה מה טוב.

אלי מונטג: עלו על זה הרבה ספקות בישיבה הקודמת אם הכנסת רוצה להתערב בחקיקה ביחסים הפרטיים, לא ביחסים הפרטיים כי על זה לא דובר בכלל בחקיקה...

אברהם פורז: זה לא צרכן וזה לא מוכר, זה עסקה בין אנשים פרטיים.

אלי מונטג: לכן ההובלה הזו לחוק הגנת הצרכן מתעלת את זה לסביבה ...

משה פרסקי: אני רוצה לדבר על נושא יהלומים לא משובצים.

משה פרסקי: הם גם לא ניתנים לקהל הרחב אבל בכל זאת נמכרים בבורסה במהלך עסקים וגם לתיירים לייצוא, אנחנו 99.9% ייצוא.

משה פרסקי: כל המסחר ביהלומים בעולם בכל מדינות מתנהל אך ורק בדולרים.

משה פרסקי: אין לנו שום אפשרות לסטות מזה.

אברהם פורז: מה זאת אומרת?

אברהם פורז: אנחנו מדברים במחיר הסופי לצרכן.

אברהם פורז: אנחנו לא מדברים עם ספקים.

אברהם פורז: מר כהן, האם לפי הנוסח הזה, בין שני סוחרי יהלומים אין לנו בעיה?

אברהם פורז: זה רק עם צרכן.

מירון הכהן: בודאי, רק עם צרכן.

משה פרסקי: בארץ, בשלב זה, קיים חוק שלא ניתן למכור יהלומים לא משובצים לצרכן ישראלי, לפי חוק.

משה פרסקי: אסור היום לאדם ישראלי להחזיק יהלום לא משובץ.

אברהם פורז: איזה חוק זה?

משה פרסקי: יש חוק של הפיקוח על היהלומים.

משה פרסקי: בכל אופן לתיירים כן מוכרים כי אצלם אין חוקים כאלה ושם אפשר וביהלומים שאינם משובצים העסק עובד אך ורק בדולרים כמו בעולם.

משה פרסקי: לכן אני מציע, על יהלומים שאינם משובצים, לא תכשיטי יהלומים, שיישארו בדולרים.

אברהם פורז: מכל הדבר הגדול הזה נוציא את היהלומים?

אברהם פורז: אז תכתוב בשקלים.

משה פרסקי: לא ניתן.

אברהם הירשזון: אם אתה מדבר על הבורסה, הבורסה זה לא עניין של צרכן, זה בין סוחרים, ושם ברור לי שצריך להיות רק מסחר בדולרים משום שבאים סוחרים מכל העולם.

אברהם הירשזון: אבל אנחנו מדברים , אני מבין, על האדם הפרטי, זה לא נעשה בורסה.

משה פרסקי: אדם פרטי לייצוא לעיתים נעשה בבורסה, תיירים.

משה פרסקי: אם אתה אומר במסגרת הבורסה יסחור רק בדולרים ...

אברהם פורז: אנחנו אומרים שבין סוחרים אנחנו לא נכנסים, ותעשו איך שאתם מבינים.

אברהם פורז: אם אתם מוכרים את זה לצרכן, שהמחיר יהיה בשקלים.

משה פרסקי: נשארה רק בעיה אחת, מכירות לתיירים בתוך הבורסה.

אברהם פורז: תייר לא צריך לבוא לבורסה, צריך לבוא לסוחר.

משה פרסקי: אבל הוא נכנס לבורסה ורוצה לקנות.

מירון הכהן: אז יכול להיות שתייר נכנס, אבל על זה לעשות שינוי.

אברהם פורז: זה יהיה טוב לתקנות אם יהיה צורך.

יורם גלאון: שמי יורם גלאון, סמנכ"ל כספים של אל-על.

יורם גלאון: רציתי לדעת אם זה המקום לדבר על הבעיה של ענף התעופה בהקשר של החוק הנדון?

יורם גלאון: אם זה המקום וזה הזמן אני רוצה להסביר שדבר ראשון, חברת תעופה, 85% מההוצאות שלה הם במטבע זר.

יורם גלאון: לרבות ההוצאות בארץ שעיקרן הם דלק, דלק הוא מצרך דולרי בכל מקום בעולם.

יורם גלאון: לכן אין לחברת התעופה שום אפשרות שבעולם, אלא לגבות את הכנסותיה באותו מטבע שבו ההוצאות שלה ניתנות.

יורם גלאון: אין שום דרך אחרת לנהל עסק.

אברהם פורז: לפי זה כל יבואן צריך לעבוד רק במט"ח.

יורם גלאון: אני מבקש לייצג רק את האינטרסים של ענף התעופה שאותו אני מכיר.

יורם גלאון: אני לא יודע לייצג אינטרסים אחרים.

יורם גלאון: הדבר השני, מאחר וכרטיס טיסה הוא מוצר בינלאומי, במקרים רבים מאד, ייגרם נזק לרוכש כרטיס הטיסה אם הוא לא יהיה נקוב בדולרים.

יורם גלאון: למשל מי שקונה כרטיס טיסה משולבת בחברה ישראלית שתמכור את הקופון שלה בשקלים, יחד עם טיסה בחברה זרה, שאותה שקלים לא מעניינים, והיא רוצה את התשלום בדולרים, איך יונפק הכרטיס הזה?

יורם גלאון: באיזה מטע ישולם הכרטיס הזה?

מיכאל נודלמן: מה זה שייך למטבע?

אברהם פורז: באת לכאן לשכנע, ואתה צריך לענות על כמה שאלות שמטרידות אותי למשל.

אברהם פורז: השאלה היא כזו, חברת אייר פרנס שבטח חלק מהעליות שלה הם לא בפרנקים צרפתיים.

אברהם פורז: ראיתי בצרפת פרסומים על חבילות נופש בכל מיני מקומות בעולם, נקובות בפרנקים צרפתיים.

אברהם פורז: מה קורה אם הוא שולח אנשים למדינה, ויש שינויים בשער שבין הפרנק לבין המטבע של אותה מדינה.

אברהם פורז: נניח חבילה לניו יורק, כולל מלון במנהטן, הוא לא מוכר בפרנקים צרפתיים?

יורם גלאון: יש הבדל בעולם בין מדינות בעלי מטבע בעל המרה חופשית, ומדינות שהמטבע שלהם הוא לא בר המרה חופשית.

יורם גלאון: יש 100 מדינות בעולם שמסמכי הטיסה שלהם, זה לא רק הכרטיס זה גם מסמכי תובלת מטען, שזו פרשה נפרדת שצריך לדבר עליה, נקובים בדולרים.

יורם גלאון: יש מדינה כמו צרפת שיכולה למכור בפרנקים צרפתיים וכל אחד מוכן לקבל אותם בתור מטבע שהוא סחיר בעולם העסקים בחוץ.

יורם גלאון: אבל יש 100 מדינות, שאנחנו היינו מוכנים להידמות לרבות מהם, שהמטבע שלהם איננו מטבע בר המרה חופשית וההוצאות של חברות התעופה באותן מדינות הן במטבע בר המרה חופשית , בדולר.

אברהם פורז: השקל הוא לא מטבע בר המרה חופשית?

אלי מונטג: בר המרה חופשי לחלוטין.

יורם גלאון: אני מציע לשאול את הנוכחים אם הוא אי פעם המיר את השקל למטבע זר, בשוק שבו השקל הוא מטבע בר המרה חופשית.

אברהם פורז: השאלה אם אל על יכולה להמיר כל שקל למטבע בר המרה?

יורם גלאון: היא לא יכולה מפני שהיא תפשוט את הרגל בשבוע הבא, בגלל שערי החליפין של השקל בכל מקום שאפשר להמיר אותו.

אברהם פורז: למה?

אברהם פורז: היום אין כמעט אינפלציה.

אלי מונטג: אולי אתה מתכוון במקום הביטוי בר המרה חופשי למטבע שיש לו שוק בינלאומי נרחב ומפותח, שאל זה אולי השקל עוד לא הגיע.

יורם גלאון: אכן לזה התכוונתי.

יורם גלאון: זה משמעות הביטוי מטבע בר המרה חופשית.

יורם גלאון: הדבר הבא, אני רוצה לתאר את מצבו של נוסע שיבוא למקום בחו"ל ורוצה לשנות את נתיב הטיסה שלו.

יורם גלאון: הוא ניגש עם הכרטיס שלו לסוכן נסיעות בחו"ל והוא אומר אני רוצה לשנות את נתיב הטיסה קח את הכרטיס הזה ותן לי במקום זה כרטיס אחר.

יורם גלאון: היום, כשכרטיס כתוב בדולרים, מאחר ומדובר בשתי חברות ___ וזו ההנחה בדוגמא שלי, הסוכן בחו"ל לוקח את הכרטיס שלי, רואה שהכרטיס הוא 400$, ונותן לך כרטיס אחר לנתיב שרצית.

יורם גלאון: הכרטיס שלי הולך ליט"א בז'נבה וחודש הבא הוא יקבל את הכסף, המערכת הזו עובדת מהר.

יורם גלאון: מחר אני בא לאותו סוכן, נותן לו את הכרטיס, הוא אומר לי מה זה?

יורם גלאון: אני אומר לו זה כרטיס בשקלים, יש לנו מטבע המנון ודגל וזה אחד מהעמודים שאנחנו ישנים עליהם.

יורם גלאון: אומר הסוכן, אני לא יודע מה זה, אתה תשאיר את הכרטיס הזה, תחזור אתו למדינה שלך, הם יעשו לך ריפאונד, אין עם זה בעיה, ותשים פה 400$ חדשים כדי ללכת לנתיב החדש.

יורם גלאון: זאת אומרת אנחנו מסבכים את הנוסעים שעושים את זה בכמויות גדולות , בדבר שהם לא יוכלו לעמוד בו.

יורם גלאון: לגבי ריפאונדים, במערכת של אל- על שיעור הריפאונד, הפרעון של כרטיסי טיסה הוא בערך 10% מהכרטיסים הנמכרים, מסיבות שונות ומשונות.

יורם גלאון: היום אתה קונה כרטיס טיסה, זה שיק של חברת תעופה שתוקפו לשנה.

יורם גלאון: אתה מתחרט אחרי שנה, רוצה לפדות את הכרטיס, אתה מקבל את הסכום בדולרים.

יורם גלאון: אתה לא עשקת את נוסע והנוסע לא חושב שעשקת אותו.

אברהם פורז: הטענה ברורה.

יורם גלאון: דבר אחרון זה הובלת מטענים.

יורם גלאון: זו עסקה משולבת בין חברות רבות בעולם.

יורם גלאון: אתה מוביל מטענים מכאן לאיזשהו מקום, אתה מוביל בחברה אחת עד לאמסטרדם, בחברה השניה מאמסטרדם לניו יורק, בחברה השלישית אתה מוביל מניו יורק לפילדלפיה.

יורם גלאון: אם אתה לא נוקב את שטר המטען בדולרים, המטען לא יזוז מהתחנה הבאה שלו.

אברהם פורז: אני יכול רק להגיד, למען הסדר הטוב שב- 16 במאי 99 חתם לנו שר התחבורה דאז, שלום יהלום על מכתב בו בוא מבקש שבכל הנוגע לשירותי תעופה וספנות יהיו קשיים רבים ולכן הוא מציע שזה לא יהיה שיא ושאנחנו נגרע מתחולת הצעת החוק את שירותי התעופה והספנות.

אורי מילר: אני רוצה להצטרף לכל הדברים שאמר יורם גלאון, אני רק רוצה להוסיף שיש גם שירותי תיירות שדינם זהה.

אברהם פורז: גם בארץ?

אורי מילר: אני מדבר רק על חו"ל.

אורי מילר: המחירונים של שירותי התעופה והתיירות מתפרסמים חודשים רבים לפני המועד שבו העסקה מתבצעת וזה בניגוד לרכישת מוצרים כמו מכוניות או מוצרי ייבוא אחרים ששם ניתן להחליף את המחירונים מידי יום.

אברהם פורז: ההתחשבנות של חברות התעופה בינם לבין עצמם היא תמיד על בסיס דולרי?

אברהם פורז: לא יורו לא שום דבר?

יורם גלאון: יש שתי אופציות, דולרים, פרנקים שוויצרים, וזה כי המזרקה הבינלאומית של יט"א היא בז'נווה.

אברהם פורז: זאת אומרת שגם מי שעובד בפאונדים , לירות שטרלניג או מארקים גרמנים בסוף זה הופך לדולרים?

יורם גלאון: המטבע בענף התעופה הוא דולר.

יורם גלאון: לכן רוב הכרטיסים נקובים בדולרים.

אורי מילר: ואני חושב שסך הכל הצרכן יצא נשכר אם המחירים יישארו בדולרים.

אברהם פורז: חבר הכנסת הירשזון שואל אם התייר היפני שקנה חבילת תיור היא נקובה ביינים או בדולרים?

יורם גלאון: אני ממש לא יודע.

אברהם פורז: הנקודה היא זו, אם המטבעות יציבים ואין אינפלציה חזקה באף אחת אז הכל רק עניין טכני של מתמטיקה של התחשבנות.

אברהם פורז: גם אין בעיה במערכת הממוחשבת שבנוסף על הכרטיס עצמו שנקוב בשקלים, יהיה גם מחיר בדולרים.

אברהם פורז: השאלה היא איך אתה גובה את התשלום ממי שקונה את הכרטיס, זו בעיה, תכף נראה מה עושים עם זה.

מנשה קפלן: נאמר פה שלא יזיק אם הקבלנים יתנו מחירים בשקלים והציבור הרחב כשהוא מוכר דירה יד שניה בינו לבין עצמו יהיה רשאי לנקוב בדולרים.

מנשה קפלן: יש עם זה בעיה צרכנית, תסלחו לי שאני חוזר לצרכן, אדם שרוצה לקנות דירה חדשה רוצה לדעת שהוא יקבל את הערך הדולרי בשביל הדירה שלו, שהוא רשאי למכור אותה, הוא רוצה לדעת בדיוק מה יהיה ההפרש אם יצטרך להוסיף כשהוא קונה את הדירה האחרת.

מנשה קפלן: כשיש שני מפלסים שונים, אף פעם הוא לא ידע איפה הוא עומד.

מירון הכהן: אתה יכול לסדר את זה באמצעות סעיפי הצמדה כמו שעושים היום.

מנשה קפלן: אתם בעצמכם אומרים שהקהל הרחב יותר פשוט לו בדולרים, ראיתם מחיר של דירה יד שניה בשקלים?

מנשה קפלן: אני לא חושב.

מנשה קפלן: כשהוא רוצה לקנות דירה אחרת, חדשה, הוא צריך להשיג דירה חדשה, והמחיר בשקלים, הוא נמצא בחום של אי ודאות כשהוא קנה דירה ב- 120,000$ חדשה אבל על שלו הוא מתכוון לקבל 100,000$ הוא יודע שהפער הוא 20,000$, הוא יודע איפה הוא עומד.

מנשה קפלן: אז אני לא חושב שהמבוכה הזו מתאימה והוגנת.

מנשה קפלן: דבר שני, אני חושב שבאמת צריך לאפשר כמו בהצעה מתוקנת של חבר הכנסת נודלמן, צריך לאפשר אופציה לשיווי ערך.

מנשה קפלן: זה דבר נורמלי והסכמנו על זה.

מנשה קפלן: לגבי כולם, גם לגבי הקבלנים, לא להשאיר את הקבלנים בפינה, רק אתם בשקלים, וכל יתר השוק בנדל"ן יהיה בדולרים.

מיכל כהן: אני מבקשת להתייחס למה שנאמר על שירותי תעופה.

מיכל כהן: כמו שאמר אדוני היו"ר, וזה הפתרון, אף אחד לא מונע מאף אחד לכתוב את המחיר גם בדולרים.

מיכל כהן: הבעיה היא לגבי הצרכן הישראלי, שלא כולם בקיאים בנושא של דולרים ועושים את ההמרות.

מיכל כהן: המטרה שלנו היא להקל על צרכן.

אברהם פורז: לגבי תעופה הם אמרו יותר מזה, הם רוצים שהמחיר יהיה דולרי כי כל תנועה שלהם היא עולה במטבע חוץ.

מיכל כהן: זה לא קשור לנושא של הצגת המחיר.

מיכל כהן: אני מרוויחה בשקלים, אני רוצה לנסוע לחו"ל ואני רוצה לדעת כמה כסף עולה לי לנסוע.

מיכל כהן: אנחנו מדברים על סוג מסוים של אוכלוסיה שאין לו בעיה.

אברהם פורז: הוא אומר שהוא לא רוצה כל יום לפרסם מחיר חדש בשקלים, הוא יכול, היום יש מודעה ליוהנסבורג 669$ ליחיד.

אברהם פורז: מותר לכתוב בשקלים, צמוד לשער הדולר.

מירי חושן: ולציין איזו הצמדה, איזה שער.

אברהם הירשזון: יש שאלה אחת שאפשר לתת עליה תשובה.

אברהם הירשזון: אדם קונה כרטיס ויכול אחרי שנה לפדות אותו.

אברהם הירשזון: איך אתם מתנהגים אז?

מירון הכהן: אותו שער לפי מה שמכרו לו.

מירון הכהן: או לפי שער יציג של יום הפדיון.

אביעד ויסולי: יש לי שני נושאים שאני רוצה לגעת.

אביעד ויסולי: אחד זה נושא שירותי תעופה, שירותים בינלאומיים.

אביעד ויסולי: אם אל-על רוצה לפרסם גם בדולרים, הוא רשאי לפרסם גם בדולרים אבל, דבר ראשון יפרסם גם בשקלים, וגם כשהוא מפרסם בדולרים, הוא יכתוב מה השער, לפי איזה שער הוא עובד.

אביעד ויסולי: אנחנו מכירים את הבעיה של אל- על שכשהם לוקחים את הכסף, הם לוקחים את זה לפי שער מזומן גבוה כשהם מחזירים הם מחזירים לפי שער מזומן נמוך.

יורם גלאון: האינפורמציה הזו אינה נכונה.

אביעד ויסולי: דבר שני אני מבקש לשים לב לנושא הבא, אנחנו נמצאים בעידן האינטרנט.

אביעד ויסולי: בעידן זה לאזרח הישראלי יש הרבה מאד הזדמנויות לקנות נכסים בחו"ל, הוא רשאי להזמין את זה ומהר מאד תהיינה חברות שתעברנה את זה לארץ.

אביעד ויסולי: לא יבואניות, סך הכל חברות משלוח.

אביעד ויסולי: דוגמא נוספת זה מניות.

אביעד ויסולי: היום ישראלי רשאי לקנות מניות בכל מקום בעולם, בטח אי אפשר לקנות את זה בשקלים.

אביעד ויסולי: מבחינה זו, צריך להתייחס בהצעת החוק לזה שאם נקנה הנכס או השירות ישירות בחו"ל, המחיר שלו יהיה לפי המדינה שממנו הוא נקנה.

מירי חושן: ההקדמה שלי היא קצת הערה לנוהל של הדיון בוועדה.

מירי חושן: אנחנו דנים בתיקון לחוק.

מירי חושן: התקנות תהיינה לפי החוק הזה?

מירי חושן: משום שלנו יש דברים שכבר מקובלים אצלנו בתקנות כמו נושא של חבילות טיול כמו הנושא של בתי מלון ותקנות בתי מלון.

מירי חושן: אני אצטרך לבוא הנה, לשר שלהם שיתקין לי תקנות אצלם?

מירי חושן: הסעיפים לא ברורים.

מירי חושן: אני בעצם תלויה היום בחסדים של שר התעשייה.

אברהם פורז: זה הגנת הצרכן, זה עליו, כולל צרכנים בתחום התיירות.

מירי חושן: זאת אומרת שהיום אני צריכה שבוועדה הזו יחליטו את כל ההחלטות לגבי התיירות משום שאולי אז יהיה לי יותר קל.

מירי חושן: אם כך יש לי שורה שלמה של דברים, כאן דברו רק על טיסות אבל בענף התיירות יש עוד כמה נושאים.

מירי חושן: יש לי חלק בעייתי משום שהגעתי לידי סיכום והבנה עם משרד המסחר והתעשייה כבר לפני שנה ואני מבינה שהדברים יום מוגשים בצורה אחרת, לא בהתאם למה שסיכמנו.

מירי חושן: אני אמרתי להתאחדות המלונות שהוזמנו הנה שמבחינתי הם לא חייבים לבוא משום שהסיכום שלי עם משרד התעשייה היה שהנושא של בתי מלון מאפשר פרסום דולרי ליד הפרסום השקלי.

מירי חושן: אם יאמרו לי עכשיו, וזה אני מבינה שהרוח הולכת להיות, שבפרסום בארץ זה לא יהיה כך, זה רק טוב לגבי פרסום בחו"ל אני אצטרך דיון נוסף עם התאחדות המלונות כי אני פשוט הטעיתי אותם, כי אני הוטעיתי.

אברהם פורז: בכל מקרה, אפילו אם את מגיעה להסכמה עם משרד ממשלתי כלשהו, אני לא פה בבית משפט שמביאים לשופט הסכם.

מירי חושן: אם נתחיל לדון עכשיו על נושא בתי המלון כמו שדנו במקרקעין ובתעופה.

אברהם פורז: תסבירי למה זו בעיה?

אברהם פורז: למה בארץ אני צריך לתת לבתי המלון מחיר דולרי?

מירי חושן: כי אחרת יהיו לך כפילויות של מחירים שונים, אני חושבת שזה לטובת הצרכן.

אברהם פורז: תסבירי לי למה בית מלון ישראלי לא יכול להגיד לתייר, בין אם ישראלי ובין אם הוא זר, מה המחיר בשקלים?

מירי חושן: כשאתה מזמין את החדר שלך בז'נבה, אתה מקבל את המחיר בפרנקים שוויצרים, אבל התייר מחו"ל שמקבל את המחיר של המלון שלנו ע"י הסוכן בחו"ל בין אם זה סוכן שלו או סוכן בארץ, מקבל את המחיר במקום במטבע המקומי, אפשר עם במטבע מקומי, הסוכן שלו נותן לו במטבע מקומי בצרפת או בשוויץ?

אברהם פורז: בוודאי שכן.

מירי חושן: זה מטבע זר בכל מקרה.

מירי חושן: אתה אומר שאתה מקבל מחיר מטבע שוויצרי, אני אומרת שהתייר האמריקאי או התייר האנגלי...

אברהם פורז: אני רציתי להזמין מלון בשטוקהולם, אני יודע כמה כתרים זה שווי ערך לשקלים?

אברהם פורז: צלצלתי לשם ואמרו לי את המחיר, שאלתי מה השער של זה לדולר, ועשיתי את התרגום.

מירי חושן: אנחנו אומרים אותו דבר.

אברהם פורז: הם אומרים בקרונות, אני אומר בשקלים.

מירי חושן: ההסבר של כל המס על תיירות הוא אותו הסבר שניתן לך על ידי נציג אל-על.

אברהם פורז: זה לא אותו דבר, למה מלון ישראלי?

מירי חושן: משום שאותו סקנדינבי קטן בכפר שלו כשיכנס לבנק וישאל מה השער בשקל, ישאלו אותו מה זה שקל.

מירי חושן: אנחנו בין המדינות האלה שאי אפשר לקנות ולסחור את המטבע שלהם בבנקים בחו"ל, לא אני המצאתי את השיטה, זה המצב כרגע בעולם, ואנחנו יודעים את זה.

מירי חושן: אתה לא יכול לסחור בשקל.

מירי חושן: אני טוענת שכיוון המלונות משווקים את עצמם.

מירי חושן: ..

אברהם פורז: אפשר למכור את ישראל בחו"ל בדולרים.

אברהם פורז: מי שמוכר חבילת תיירות בכפר בחו"ל יכול להגיד את המחיר בדולרים בפרנקים בכל דבר, השאלה היא מה פה?

מירי חושן: אני אומרת שברגע שיהיה פתח לנקיבה של מחירים רק בשקלים ולא לצד המחירים בדולרים, יהיה יותר קשה לעקוב אחרי זה.

מירי חושן: אם החדר הזה נמכר ב- 100$ ופה בארץ כתוב שזה 400 ומשהו במחיר יהיה צריך לקבוע, מה שאני רוצה זה אחד ליד השני בכניסה.

מירי חושן: אותו תייר שהזמין את החדר ב- 100$ בניו יורק, אני רוצה שהוא יראה פה בדלפק את המחיר.

אברהם פורז: הטיעון הזה נכון לגבי כל דבר.

מירי חושן: זה לא לגבי כל דבר כי אחוז גבוה של הצרכנים של המלונות הם תיירים, זה לא כמו בסופרמרקט או ברכישה, של מוצרים אחרים שרוב הצרכנים הם ישראלים ולכן המטבע שקלי.

אברהם פורז: אבל כל תייר שבא לפה, חוץ מהאמריקאים, כל האחרים, זה לא מטבע שלהם, הם בכל מקרה עושים חשבונות.

מירון הכהן: אני רוצה להבהיר, אין איסור לשלם במטבע זר, יש פרסום ובארץ.

מירון הכהן: גם היום למיטב ידיעתי כל בתי המלון כבר עברו, המהפכה השקלית עברה, תפתחי את הפרסומים של מלונות בארץ, הכל מפורסם בשקלים.

מירי חושן: יש לי עוד מה להוסיף, לפני הסוכנים יש לי מסעדות חנויות.

מירי חושן: רכב אשכול מעוגן בחוק.

מירי חושן: יש לנו צווים ותקנות שעל פיהם אנחנו מפרסמים בדולרים, זה חוק.

אברהם פורז: הדברים האלה פורסמו בוודאי בתקופה שאינפלציה הייתה אם לא מאות אחוזים, עשרות אחוזים.

אברהם פורז: כל יום היינו מצלצלים מלבנון בשביל איך להשקיע את כסף.

אברהם פורז: הימים האלה חלפו, יש עכשיו אינפלציה נמוכה.

מירון הכהן: אני מציע שנשב עם משרד התיירות, כי בזמנו התחלנו לשבת אתם, מה שלא נסכים, נחזור לוועדה עם זה אבל חבל לבזבז את הזמן על זה.

יוסי פתאל: אני מבקש לציין רק עובדה אחת, אין סיטואציה שאפשר לעשות גם מחיר בשקלים וגם מחיר בדולרים.

יוסי פתאל: העיוות מתרחש אצלנו במשרדי נסיעות ואז מתחילות האגדות על שערים מופקעים שנובעים מאי היכולת שלנו ליישם את זה.

יוסי פתאל: לגבי רמת השערים.

יוסי פתאל: אם לקוח משלם לי היום במשרד הנסיעות בכרטיס אשראי, אני גובה ממנו בשער ידוע ומקבל כסף בשער בלתי ידוע.

יוסי פתאל: אני מקבל כסף בשני לחודש.

יוסי פתאל: הדבר הזה יוצר סיטואציות שאנחנו מסרבים לקל שקלים מלקוחות במקרים רבים.

יוסי פתאל: צריכים לקבוע חוק שיהיה אפשר ליישם אותו, אף אחד לא מתכוון לגרום לנזקים במשק .

יוסי פתאל: באוקטובר 98 נכנסו בוקר למשרד נסיעות והביאו את השער היציג של אתמול כשעד סוף היום היה פיחות של 2% אנחנו בדרך לבנק הפסדנו 2% כשאנחנו מרוויחים רק 7% או 8%.

אברהם פורז: מה קורה לאחד שקנה בשער גבוה?

יוסי פתאל: שיטת הבערך לא עובדת היום, שפעם אתה מפסיד פעם אתה מרוויח.

מאיר שטרית: יש לי הצעה לסדר.

מאיר שטרית: יש לי הצעת חוק שלי שנסחבת פה כבר שנה וחצי.

אברהם פורז: אז מה אתה בא עכשיו באמצע ישיבה?

מאיר שטרית: כי אין לי ברירה, כל הפניות שלי נענות בשלילה.

אברהם פורז: היא פה שנה וחצי?

מאיר שטרית: מיום הדיון שנה וחצי.

אברהם פורז: הכנסת הזו לא קיימת שנה וחצי.

מאיר שטרית: שנה.

מאיר שטרית: יש חוקים אחרים שעברו לפני ושהוגשו לקריאה ראשונה שניה ושלישית תוך חודש.

אברהם פורז: החוק הזה עבר קריאה ראשונה?

אברהם פורז: אשרנו לך אותו?

אברהם פורז: החוק של חבר הכנסת נודלמן עבר לפניך.

מאיר שטרית: אני אומר לך שיש חוקים שעברו לפני.

אברהם פורז: אתה חושב שאני עושה אפליה לחבר הכנסת נודלמן נגדך?

מאיר שטרית: לא לנודלמן, אין לי טענות לחבר הכנסת נודלמן.

מאיר שטרית: אם תרצה אני אביא לך סקירה.

אברהם פורז: היא אושרה במליאה בקריאה ראשונה ב- 16 למאי.

אברהם פורז: אתה יודע כמה חוקים יש לנו פה?

מאיר שטרית: אנחנו ביולי.

מאיר שטרית: זה חוק של שתי שורות.

אברהם פורז: אני ממש מוחה על מה שעשית פה.

מאיר שטרית: אין לי ברירה פניתי אליך במכתב, בעל פה, פניתי למזכירות הוועדה, אין לנו זמן.

אברהם פורז: אתה חושב שאנחנו עושים אפליה?

אברהם פורז: בכוונה לא מקבלים אותך?

אברהם פורז: לא דנו בחוק לך בעניין התפלה?

אברהם פורז: יותר מפעם אחת.

אברהם פורז: מאיר שטרית: אם אתה מעוניין, אנחנו יכולים לעשות בדיקה איזה חוקים הוגשו לפני מי וכמה זמן.

אברהם פורז: אנחנו לא עובדים לפי טייס אוטומטי, אני מקיים את החוקים לפי סדרם.

לאה ורון: הצעת החוק של חבר כנסת נודלמן אושרה ב- 27 למרץ.

מאיר שטרית: אני רק בקשתי להכניס את זה לסדר היום של הוועדה.

אברהם פורז: לא היית צריך להתנפל עלי בשביל לעשות את זה.

מאיר שטרית: מה נשאר לי לעשות?

אברהם פורז: עכשיו יצא שאם אני אקבל את זה אז נכנעתי לזה שבאת באמצע ועדה.

מאיר שטרית: לא נכנעת, זה בצדק.

אברהם פורז: אבל למה באמצע ישיבה, יכולת לבוא אלי בתחילת הישיבה, או בסוף ולהגיד לי את הדברים.

אברהם פורז: אני נגדך?

אברהם פורז: אני נגד הנכים?

אברהם פורז: אנחנו נקבע את זה בזמן שלו.

יוסי פתאל: הצעת חוק שתתקבל שתקבע הצגת מחיר של גם וגם.

יוסי פתאל: שלא מתייחסת למנגנון ההצמדה, היא הצעה שבפועל תיצור עוויתות כמו שקורות עכשיו.

יוסי פתאל: בעולם מקובל, או שהמחיר במטבע מקומי או שהוא דולרי, בדרך כלל במטבע המקומי.

יוסי פתאל: בפולין מוכרים במטבע המקומי, ביוון שיש אינפלציה יותר גבוהה זה במטבע המקומי, בגרמניה לא מוכרים בדולרים ולא באנגליה ולא בהרבה מדינות מתוקנות אחרות.

יוסי פתאל: חברות התעופה שם לא מצליחות להשמיע את הטענות שהם משמיעות כאן משום מה.

יוסי פתאל: אנחנו בעד שיהיה מחיר שהוא רק דולר.

יוסי פתאל: מכיוון שכל מנגנון ההצמדה נופל על כתפנו, ואני מודה כאן בוועדה, נוצרים עיוותים במציאות בעבודה מול הלקוחות.

יוסי פתאל: אם חברת תעופה תפרסם מחיר בדולרים, שלידו יש שער בשקלים, אבל תגבה מהסוכן שער אחר, הוא חייב לגלגל את זה באיזשהי דרך אל הלקוח.

יוסי פתאל: האפשרות היחידה שלו להגיד שהוא צריך לקבל ממך עכשיו תשלום שהוא צמוד.

יוסי פתאל: מה שעושים סוכנים לפעמים, הם מחתימים את הלקוחות על שיקים פתוחים עבור הפרשים, מחתימים סליפים של כרטיסי אשראי, מוכנים לקבל רק בדולרים למשל.

יוסי פתאל: זה תלוי בתקופה, כשאין תנודות בדולר, והכל בשיטת יהיה בסדר שלנו, אז זה בסדר, אבל כשנכנסים לחודש שיש תנודתיות אין שער דולר ביום שהם פרסמו, יום לפני זה בעיתון את השער, בבוקר יש כבר שער חדש אחר, היום יש __רציף.

יוסי פתאל: בטורקיה למשל, מפרסמים שער דולר לענף התעופה פעם בשבוע שבועיים, או שמקפיאים את שער הדולר ברגע הנפקת כרטיס הטיסה, כמו במדינות אחרות.

יוסי פתאל: אבל אם נחוקק פה חוק שבעצם הוא רק מס שפתיים יש גם קריאה בשקלים ליד הקריאה הגדולה ובפועל יצרו מציאות שתעוות את זה בעבודה.

אברהם פורז: תן לי להבין, נניח שהמחיר נקוב בשקלים והוא שווה ערך ביום מסוים, אתה יכול להגיד שכנגד מזומן להיום, אני עושה לך את השער.

יוסי פתאל: כרטיס אשראי למשל, אני לא יודע באיזה שער תשלם לי בשני לחודש.

יוסי פתאל: אתה נכנס אלי היום למשרד נותן לי כרטיס אשראי, אני יכול להגיד לך מה יהיה השער עכשיו.

יוסי פתאל: אני מזוכה ואתה מחויב בתחילת החודש בשער שהוא בלתי ידוע.

אברהם פורז: אתם לא יכולים לעשות שהשער יהיה לפי המועד של העסקה?

אברהם פורז: שחיוב של כרטיס האשראי יהיה לפי השער הדולרי או שהחיוב יהיה יותר מאוחר.

יוסי פתאל: אז כל חברות כרטיסי האשראי יגבו בדולרים, יש סליפ לתשלום בדולרים.

יוסי פתאל: תגיד מה השער.

אברהם פורז: החוק הזה לא ימנע את זה.

יוסי פתאל: אבל אומרים פה הצרכנים בצדק, אני רוצה לשלם בשקלים ולדעת מה שילמתי, אני לא רוצה לשלם לך 500$ ונראה מה יהיה השער בעוד חודש.

אברהם פורז: כל מה שאתה מעלה פה זו שאלת הדחיה בגלל כרטיסי האשראי.

אברהם פורז: כי הוא משלם לך באותו יום ובזה זה נגמר.

יוסי פתאל: ואם הוא לא משלם לי באותו יום?

אברהם פורז: אתה בעקרון יכול להחתים אותו, אם הוא משלם בכרטיס אשראי, למקרה שיהיה שינוי בשער הדולר מול היום שבו הוא חתם לך, או שהוא יצטרך להוסיף או שאתה תחזיר לו.

יוסי פתאל: אתה בעצם מצייר תמונה שבעצם לחוק אין משמעות, לקריאה בשקלים אין משמעות.

אברהם פורז: לקריאה בשקלים יש משמעות כדי שהוא ידע על מה מדובר.

אברהם פורז: יכול להיות פיחות גדול מה שהיום לא קורה, אבל כל מצב אחר, יכול להיות מצב שהשער ירד ואתה גבית בשער גבוה.

יוסי פתאל: לחוק אין משמעות, וזה מה שקורה היום.

אברהם פורז: אבל אתה לא מחזיר באותם מקרים שמישהו שמשלם לך בכרטיס אשראי לפי שער מסוים והדולר ירד במהלך התקופה, אתה לא מחזיר לו את ההפרש, הרווחת.

אברהם פורז: אז פעם הרווחת ופעם הפסדת.

יוסי פתאל: אין לי שום טענה לצדיקות בשום שלב בין סוכני הנסיעות.

יוסי פתאל: יש פה חוק שלא ישנה שום דבר במהלך העסקים בענף הנסיעות.

יוסי פתאל: ברגע שעסקה מבוצעת באשראי אני לא מכיר כמעט לקוח שמשלם לנו מראש ובאותו יום שהוא מקבל את הכרטיס.

יוסי פתאל: אין צדיקים גם בקרב הלקוחות.

יוסי פתאל: זה אולי 5%.

אברהם פורז: ואחרים מה עושים?

יוסי פתאל: 3,4 תשלומים בכרטיסי אשראי, שיקים, משלמים אחרי הנסיעה.

אברהם פורז: אז תגבה את זה בדולרים ובכרטיס אשראי.

יוסי פתאל: בסדר, אז אין לזה משמעות מבחינתנו.

יוסי פתאל: מבחינתנו החוק לא ישנה כלום במהלך עסקים בעבודה מול לקוחות נכון להיום.

יוסי פתאל: אנחנו עושים את זה.

יוסי פתאל: למה אנחנו גובים שער גבוה, זה סוג של גביית ריבית שלא נעשה , שאנחנו מנסים לפצות את עצמנו על פי חוקים אפשריים.

יוסי פתאל: להעברות המחאות בשער של ה- 15, זה לא שער היציג, זה גבוה באחוז עד אחוז וחצי, וצרכנים נבונים הולכים לבנק קונים דולרים בשער שהוא נמוך מהעברות המחאות .

יוסי פתאל: בחבילות תיור שאתם מנסים להתייחס אליהם כאן, גובים בשוק רק מזומנים.

יוסי פתאל: כל טיסות הצ'רטר במדינת ישראל, זה בערך שליש מהשוק, נגבות במזומנים בשער גבוה, גם חברת אל-על וגם ארקיע, הם גובים מהלקוחות, זה רשמי, כי אני לא יכול לגבות מול לקוח העברות והמחאות.

יוסי פתאל: השער הוא מזומן גבוה, שהוא שער מופקע.

יוסי פתאל: שיהיה ברור לכולם שזהו שער מופקע שהוא גבוה ממה שלקוח היה יכול לשם לנו בדולרים.

יוסי פתאל: אנחנו הסוכנים, בגלל סיטואצית האשראי שלנו מול הספקים, צ'רטריסטים וחברות תעופה, נשארים עם שקלים שהשער הוא נכון לאותו רגע שקבלתי אותו, ועד שאני משלם אותו אני נמצא ב____.

יוסי פתאל: לכן, או שיקבע שהמחירים יכולים להיות דולריים או שקלים.

יוסי פתאל: אנחנו אומרים ששקלים יוצרים סיטואציה מעוותת כפי שנאמר פה, כיוון שאנחנו סוחרים עם חו"ל, הקריאה של גם וגם היא לא מעשית, היא נכונה אולי מהבחינה העקרונית.

אתי בנדלר: גם וגם זה לא חיוב לפי ההצעה, זו אופציה.

מירון הכהן: מה שמסתבר כאן זה שהצרכנים מפסידים כתוצאה מהמצב זה שהוביל לאופציה הזו, ולכן, את הפטורים האלה היינו אמורים לצמצם.

מירי חושן: לא לצמצם, לקבוע אותם מדויקים.

מירון הכהן: את לא יכולה לקבוע מדויקים, ברגע שאת קובעת חובה אחידה לתשלום בשקלים, שם יש לך מכנה משותף אחד, אחרת את יוצרת מצב שגובים שערים יותר גבוהים.

מירון הכהן: לצורך זה בדיוק זה נועד.

מירון הכהן: שואלים רק אם גם חברות התעופה יגבו בשקלים, זה מה שהוא אומר.

אדוארד בלאו: רוב הבעיות האלה של רכישה ביום והתשלום על ידי אותו ספק שסיפק לי למחר, ומחר הוא לא יודע באיזה שער זה יהיה, לכן אני לא יכול יום.

אדוארד בלאו: בתקופה מסוימת ניהלתי חברת מימון של יבואן רכב, ואני יודע איך מוכרים מכוניות.

אדוארד בלאו: במכוניות את גובה היום שקלים, ואתה משלם ליבואן לעיתים כעבור חצי שנה, אתה לא רץ אחרי הצרכן להגיד לו, בינתיים השער השתנה, אתה רוצה תעשה לך הגנות במערכת הבנקאית, והמערכת הבנקאית נותנת הגנות, הכל אפשרי.

אדוארד בלאו: העולם היום מאד מתקדם בנושא של הגנות על שינויי שוא.

אדוארד בלאו: אני רואה שכמו תמיד, כל מי שנותן שירותים ומוכר ונוקב היום בשקלים, אין לו בעיה עם ההצהרה הזו, ורק כאלה שנהגו עד היום במטבעות אחרים, אצל חלק זו אולי בעיה אמיתית, ואצל חלק אין לי ספק זו בעיית התאמה שקצת קשה להגיע אלה.

אדוארד בלאו: לגבי פרסום בחו"ל.

אברהם פורז: אין בעיה עם פרסום בחו"ל.

אדוארד בלאו: והדבר מרכזי, כל צרכן ישראלי היום משלם בשקלים ואין סיבה שלא יאמרו לו.

אברהם פורז: אני רוצה להגיד את עמדתי בבעיה הזו.

אברהם פורז: אני חושב שכמו בהרבה מאד דברים אחרים, הדברים צריכים להיעשות בהדרגה ולא הכל במכה אחת.

אברהם פורז: אני מבדיל פה בין שירותי התיירות בחו"ל כולל טיסות לחו"ל ששם הכל נקוב במטבע החוץ ולדעתי הנקיבה במטבע ישראלי רק מסבכת את העניין.

אברהם פורז: מעבר לזה, אם יוצרים מצבים מאולצים מבחינת חקיקה, בסוף יהיה מרווח ש___ הצרכן, זאת אומרת שכל הגופים שעובדים יקחו לעצמם מרווח ביטחון שהוא לא ידפק בשער, בסופו של דבר, נשיג כביכול את התוצאה שהמחיר קבוע בשקלים אבל תהיה ששורת ביטחון שהמחיר משקף את המצב אז הרף ה הזה אינו נשאר.

אברהם פורז: לכן לדעתי, אנחנו לפי שעה, אולי בעוד שנה שנתיים יהיה מקום להתייחס לזה פעם נוספת, הייתי מוציא מכלל תחולת החוק את כל הסיפור של חוץ לארץ כולל כרטיסים לחו"ל, חבילות נופש לחו"ל, וכל מה שהולך החוצה.

אברהם פורז: זה בעצם רכישה של מוצר בחו"ל.

אברהם פורז: כשאתה קונה כרטיס טיסה אז אולי המטוס נמצא בנתב"ג אבל חלק גדול מתבצע בחו"ל, כולל חבילות נופש בחו"ל.

אברהם פורז: את כל הדברים האלה הייתי משאיר כרגע ביכולת של דולריזציה או מטבע אחר, כי אחרת יש לי פחד שכל אחד יקח תוצר של ביטחון ובסוף אנחנו נשלם יותר.

אברהם פורז: אולי נהיה מאושרים כי שילמנו בשקלים אבל זה יהיה יותר, יש גם בעיה עם חברות תעופה אחרות, וההתחשבנות עם חברות תעופה אחרות, וספקים, הכל בחו"ל, זו בעצם עסקה בחו"ל.

ירון לוינסון: אם זה נשאר שיהיה לפי השער היציג.

אברהם פורז: זה עניין של חופש אחוזים.

אברהם פורז: מה שכן, בחוק הגנת הצרכן צריך לחייב והיה ומדובר בשער שנקוב במטבע חוץ, יכתב לפי איזה שער או לפי איזה מטבע.

אברהם פורז: זה לגבי שירותי התיירות.

אברהם פורז: לגבי הדברים האחרים.

אברהם פורז: שירותי תיירות בארץ, אני לא רואה שום סיבה שלא יהיה נקוב בשקלים.

אברהם פורז: ראיתי שאפילו הטורקים נוקבים מחירים במטבע המקומי שלהם.

אברהם פורז: אז יבוא התייר וייקח מחשבון זה מאד זול, ויעשה חשבון, זה לא כל כך מסובך.

אברהם פורז: עכשיו אנחנו נשארים עם הסיפור של המקרקעין, פה למעשה השינוי הגדול, ואני חושב שזה מה שחבר הכנסת נודלמן רצה.

אברהם פורז: אותו עניין בעיקר, הדולריזציה בתחום המקרקעין על שכירות וקניה בארץ.

אברהם פורז: אין לזה שום קשר עם חוץ לארץ, נכון שאולי בתוך הבטונים יש ברזל שמיובא בחו"ל, או ברזים, אבל לזה בוודאי שאין הצדקה.

אברהם פורז: פה הייתי מציע שנקבע מחיר בשקלים, אבל נאפשר תקופת מעבר של נניח שנתיים, שבה עדיין אפשר יהיה בצד המחיר בשקלים, לנקוב מחיר בדולרים.

אברהם פורז: נקבע תקופת מעבר של שנתיים שבה ניתן יהיה במקביל, לנקוב גם את המחיר במטבע אחר, לרבות השער.

אברהם פורז: שר התעשייה והמסחר, באישור ועדת הכלכלה יהיה רשאי להאריך את המועדים האלה אם הוא ימצא לנכון בתום שנתיים שאפשר יהיה להאריך את המועדים האלה.

אברהם פורז: באירופה היום נקוב המחיר המקומי, ובכל מקום אתה רואה שני מחירים, גם היורו.

מירי חושן: מה שאתה אומר מחזק את הטיעונים שלי, הדבר הזה מאד עוזר כשהצרפתי מגיע לבלגיה או לאנגליה והוא רואה גם את המחיר הדולרי וגם את היורו.

אברהם פורז: אם תסדרי לנו להיכנס לקהילה האירופית ושיהיה פה מטבע יורו אני אהיה מאושר.

אברהם פורז: היורו הוא דבר חדש, לפני שנה היית בא לכל מדינה אירופאית אפילו מדינה שהיא לא מעצמה כמו פינלנד למשל, המחיר הוא במרקים פינים, גם מדינה של 50 מליון.

אברהם פורז: אז אתה שואל כמה זה השער של מרק פיני, אומרים לך בדולרים.

אברהם פורז: אין סיבה שבתוך ישראל המחירים יהיו נקובים בבתי המלון בדולרים, אין סיבה, אבל אנחנו נאפשר לתקופה של שנתיים, גם בענף התיירות, למכור במקביל במחיר הדולרי, אבל המחיר בשקלים יחייב.

אברהם פורז: זה יחייב אותם אם ישתנה השער פשוט לשנות את המחיר.

אתי בנדלר: רציתי להגיד לתקופת המעבר של שנתיים, אתה מרחיב את זה עכשיו לכל הנושאים?

אתי בנדלר: כי קודם הצגת את זה כמתייחס למקרקעין בלבד.

אברהם פורז: באיזשהו מקום זה יתחיל להיות נטל נורא קשה להתחיל לתקן כל הזמן, אז ירדו מזה, אני חושב שצריך לתת לזה תקופת הסתגלות.

אברהם פורז: הוראת מעבר של שנתיים אפשר כדי להציג את המחיר במקביל, בכל המקומות, אולי לא חשבנו על כל הדברים, אנחנו צריכים גם לבדוק.

אברהם פורז: לגביך מר מונטג, אם המטבע הישראלי באמת מתמיד ביציבות שלו, כי אם יסתבר חלילה שאנחנו חוזרים לימי האינפלציה, יעברו פה חוקים כאלה כמו החוק שרצים להעביר 20 מטר מפה של מיליארד 700,000 למשפחות ברוכות ילדים, ואז כל הסיפור של נקיבת מחיר בדולרים לא בא בגלל היעדר פטריוטיזם הוא בא בתקופה שיש אינפלציה אתה רוצה משהו יציב.

אברהם פורז: למה התחילו להגיד מחירים בדולרים?

אברהם פורז: כי קודם היו הלירות ואחר כך השקלים ולא ידעת על מה מדובר.

אלי מונטג: זה נכון, אבל אם תיתן תקופת מעבר של שנתיים לכל החוק הזה, זה מריע את המצב לעומת המצב שקיים היום כפי שהסברתי קודם.

אלי מונטג: כי היום כל המצרכים היום חובה למכור מחירים בשקלים בלבד.

אלי מונטג: שירותים גם כן למרות שהשירותים אינם בני פיקוח ולכן החוק אינו חל עליהם, רוב השירותים במדינה ננקבים רק בשקלים.

אברהם פורז: מי שחי במשטר של לנקוב מחיר בשקלים, נניח בסופרמרקטים, אני לא רואה עכשיו שבתקופה של שנתיים מחזירים את הדולר בשביל לכתוב שלבן עולה כך וכך.

מירון הכהן: עד 96 הייתה חובה אך ורק להציג את המחירים בשקלים.

מירון הכהן: מה שקרה ב- 96 ברגע שבוטל חוק היציבות של מחירים ושירותים, זו הייתה הוראת שעה שנמשכה 10 שנים, ואז נוצרה לקונה שהרבה מאד עסקים, כתוצאה מהדבר הזה, שעד אז עבדו רק בשקלים, חזרו לעבוד בדולרים.

מירון הכהן: זה בדיוק החשש.

מירון הכהן: לדוגמא בתחום של אביזרי מחשבים למיניהם.

אברהם פורז: אני מוכן שבכל אותם מקרים שאתם חושבים שאין להתיר את המחיר האלטרנטיבי, השר יתקין תקנות באישורינו.

מירון הכהן: מה שאני מציע אם אפשר, יש היום רשימה של חריגים.

אברהם פורז: עד שהחוק ינוסח ועד שהוא יבוא לקריאה שניה ושלישית, אני מוכן לומר שהאפשרות האלטרנטיבית, לא תהיה קיימת במקרים מסוימים שהשר יקבע בתקנות באישורנו.

אברהם פורז: תביאו לנו רשימה של אותם מקרים שאתם חושבים שעל ידי הצגת המחיר הנוכחי אנו מרעים את המצב ונכניס אותם.

מירון הכהן: אולי ההפך.

אברהם פורז: אין לי בעיה אם האפשרות של הפוך.

אברהם פורז: תבדקו.

מירון הכהן: אני רוצה להציע סיכום בנקודה הזו.

מירון הכהן: יש היום רשימה של פטורים לאותם מוצרים שנמצאים היום בפטור נעשה את ההסדר שאדוני מציע, כי שם בעצם אנחנו הולכים לבטל את הפטור אז שם יש הוראת מעבר.

אברהם פורז: אנחנו נעשה את הדבר הבא, תביאו לנו את הרשימה של תמונת המצב, ולפי זה אנחנו נראה.

אברהם פורז: בינתיים הגברת בנדלר תתחיל לנסח את החוק לפי העקרונות האלה.

אברהם פורז: תודה רבה לכולם.