ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 133, 2000-06-07 10:00

אברהם פורז: בוקר טוב.

אברהם פורז: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אברהם פורז: על סדר יומנו תקנות מחלות בעלי חיים (מחלת הניוקסל).

אברהם פורז: עו"ד סגן – כהן, בבקשה.

אברהם פורז: למה אנחנו צריכים לאשר את התקנות האלה?

אברהם פורז: איזו זכות גדולה נפלה בחלקנו?

– כהן: בתקנות מחלות בעלי חיים, תקנה 6 בתקנות המקוריות אומרת: "רופא וטרינר יפרסם בתחום רשות מקומית, בדרך הנראית לו, הודעה המכריזה על תחומה כשטח נגוע" אבל, רשות מקומית לא הוגדרה.

– כהן: כך שלכאורה יכול רופא וטרינר, להשאיר הודעה במשרדי הרשות המקומית ובזה הוא יצא ידי חובתו.

– כהן: אנחנו רצינו שיהיה ברור, שרשות מקומית היא בעצם אותה רשות מקומית שאנחנו מתייחסים אליה בפקודת מחלות בעלי חיים.

אברהם פורז: אז אתם רוצים רשות מקומית – הגדרה.

אברהם פורז: זה סעיף 1.

– כהן: בדיוק.

אברהם פורז: בסדר.

אברהם פורז: את זה הבנו.

אברהם פורז: הלאה.

– כהן: הסעיף השני אומר: באותה תקנה 6, אחרי רשות מקומית ועוד באותו עניין של פרסום מודעה, יופיע גם: "בבית שחיטה".

– כהן: זאת אומרת, שאם הוא רואה שיש התפרצות של מחלת הניוקסל, הוא יכול לפרסם את ההודעה או בתחום של רשות מקומית, או בבית שחיטה.

אברהם פורז: טוב.

אברהם פורז: אגרה, זה לא אנחנו.

אברהם פורז: נכון?

– כהן: אגרה זה לא אתם.

– כהן: זו ועדת הכספים.

אברהם פורז: מה חוץ מזה אנחנו צריכים לדעת?

אברהם פורז: זה הכל?

– כהן: זה הכל.

אברהם פורז: יש למישהו מה לומר בעניין?

אברהם פורז: כן, אדוני.

ירון סולומון: לגבי הנושא של הרשות המקומית, אולי כדאי להרחיב גם לכפר השיתופי.

ירון סולומון: לפי הפקודה.

– כהן: אני אגיד לך מה אני עשיתי.

– כהן: אני לקחתי רשות מקומית לפי תקנות מחלות בעלי חיים.

ירון סולומון: תבדקי בצו מועצות אזוריות.

ירון סולומון: שם זה אחרת.

– כהן: אנחנו מסתפקים בהגדרה הזאת.

אברהם פורז: מה זה כפר שיתופי, אגב?

אברהם פורז: קואופרטיב?

– כהן: להבדיל ממושב עובדים.

ירון סולומון: כן.

ירון סולומון: זה סוג של אגודה, להבדיל ממושב עובדים.

ירון סולומון: יש הרבה כאלה במדינת ישראל.

אברהם פורז: את מסכימה להכניס כפר שיתופי בהגדרה?

– כהן: אני לא הייתי עושה את זה.

– כהן: אני אגיד לך למה.

– כהן: בגלל אחידות החקיקה.

אברהם פורז: זה כלול?

אברהם פורז: את חושבת שזה פותר את הבעיה שלו?

ירון סולומון: אם הגברת מעידה שכן, מי אני שאני אגיד שלא?

אברהם פורז: אתה לא משפטן?

תומס מנור: זה לא משנה.

אברהם פורז: לא משנה.

אברהם פורז: מי עוד רוצה להעיר משהו?

אברהם פורז: כן, אדוני.

בניהו מנדל: יש כאן בידי את התוספת שצריכה לעבור לוועדת הכספים, כנראה, בנושא האגרה.

בניהו מנדל: אנחנו מתנגדים שהאגרה תוטל על המגדלים.

אברהם פורז: זה לא אצלנו.

אברהם פורז: לא בבית ספרנו.

בניהו מנדל: פה כתוב, בסעיף ב', שהאגרה שישלם בעל המדגרה או בעל העופות, לפי העניין, תהא כמפורט בתוספת השניה.

בניהו מנדל: זה מאושר פה בשולחן הזה ואחרי זה עובר לוועדת הכספים.

בניהו מנדל: אנחנו, כמגדלים, מתנגדים שבעל הלול או בעל המדגרה ישלם.

אברהם פורז: כאן כתוב שזה לפי מספר האפרוחים שייצר, או העופות שגידל, לפי סוגם בשנה הקודמת.

אברהם פורז: הקריטריון הזה לא נראה לך?

בניהו מנדל: לא נראה לי.

אברהם פורז: למה?

אברהם פורז: איזה קריטריון אתה רוצה?

בניהו מנדל: לא נראה לי שהמגדלים צריכים לשלם את הפיקוח שהמדינה צריכה לעשות אותו.

אברהם פורז: זאת אומרת שלא תהיה אגרה בכלל?

בניהו מנדל: כן.

אברהם פורז: תראה מה סמכותנו, אם אני מבין אותה.

אברהם פורז: אנחנו יכולים לקבוע את הפרמטרים של האגרה.

אברהם פורז: פה מבקשים שזה יהיה לפי מספר האפרוחים או העופות.

אברהם פורז: זה הפרמטר.

אברהם פורז: כמה?

אברהם פורז: זה יכול להיות מאפס עד אינסוף.

אברהם פורז: אנחנו קובעים רק אם זה נכון לעשות את זה לפי מספר העופות.

אברהם פורז: השאלה מהו גובה התשלום היא לא בסמכותנו.

בניהו מנדל: אני מתנגד בכלל לכל אגרה שהיא, מפני שאנחנו, כמגדלים, כבר משלמים.

בניהו מנדל: בהיתר של מועצת הלול אנחנו משלמים פעם אחת, אנחנו עושים ביטוח למחלת הניוקסל כחובה ובסופו של דבר אומרים לנו לשלם גם את הפיקוח?

אברהם פורז: אתם נגד כל אגרה.

אברהם פורז: בסדר.

אברהם פורז: ברור.

– כהן: האגרה אושרה.

– כהן: התקנות האלה לא ראו אור, כיוון שהן טרם אושרו על ידי וועדת הכלכלה לעניין הוספת בית שחיטה והרשות המקומית.

לאה ורון: האגרה אושרה בועדת הכספים?

– כהן: כן.

– כהן: בתאריך 19 במרץ 2000.

לאה ורון: אז תאמרי את זה למר מנדל.

– כהן: אמרתי את זה למר מנדל.

– כהן: אמרתי את זה לכל נציגי המועצה לענף הלול.

אברהם פורז: אלה אגרות חדשות?

אברהם פורז: זה נקבע לראשונה?

– כהן: אלה אגרות בדיקה חדשות והן נקבעות לראשונה.

שלום שמחון: איך אושרה האגרה לפני התקנות?

אברהם פורז: מי אישר את זה?

אברהם פורז: וועדת הכספים?

– כהן: כן.

אברהם פורז: אז האגרות כבר אושרו.

אברהם פורז: למה עכשיו אנחנו נזקקים לזה שוב?

– כהן: אני אפרוש את העניין מתחילתו.

– כהן: אנחנו הנהגנו חובת חיסון כנגד מחלת הניוקסל כדי לבער את המחלה.

– כהן: חלק מהאמצעים לבדוק אם חוסנו העופות כראוי, זה לבדוק נוגדנים.

– כהן: כדי להשלים את המעגל - חיסון פלוס בדיקה - קבענו את נושא הבדיקות.

– כהן: בדיקות, אי אפשר שייעשו בהיקף הזה ללא תשלום והוטלה חובת תשלום.

– כהן: התשלום במקור היה אחר לחלוטין.

– כהן: בהתייעצות עם המועצה לענף הלול הוא עבר גלגולים רבים, עד שהגיע לנוסח הזה, שבעצם הגיע למשרדנו על ידי המועצה לענף הלול.

– כהן: אחרי שקיבלנו את אישור וועדת הכספים, בטרם פרסמנו, התייעצנו עם הממונה על חקיקת משנה במשרד המשפטים בירושלים והבאנו את זה בהמלצתו לוועדת הכלכלה.

– כהן: הסיבה לכך היא רק בגלל התיקון של רשות מקומית והפרסום גם בבית שחיטה בנוסף לרשות מקומית.

– כהן: כך לא יווצר איזשהו "חור" שלא אושר.

אברהם פורז: טוב.

אברהם פורז: רבותיי, עוד הערות?

בניהו מנדל: אני רוצה עוד הערה אחת.

אברהם פורז: זה לא ויכוח שלנו.

בניהו מנדל: אם תוטל על המגדלים אגרה בסך של שניים וחצי מיליון שקל, צריך להיות ברור לכולם שזה יוטל על הצרכנים, בסופו של דבר.

אברהם פורז: הכל מוטל על הצרכנים בסוף.

אברהם פורז: האם אתה בעד לאשר את התקנות, חבר הכנסת שמחון?

שלום שמחון: כן.

אברהם פורז: אנחנו מודיעים בזה שהתקנות אושרו, כמבוקש על ידיכם.

אברהם פורז: אנחנו מאד מודים לכם.

אברהם פורז: אני רק רוצה לומר משהו אגב כך שאנחנו עוסקים בעניין הנוגע לבעלי חיים.

אברהם פורז: משרד החקלאות עוסק בימים אלה, אני מקווה כך, בהכנת תקנות לגבי תנאי אחזקה של בעלי חיים, כולל בעלי חיים לחקלאות.

אברהם פורז: קחו את זה בחשבון.

אברהם פורז: יכול להיות שיחייבו אתכם לתת תנאים יותר טובים לבעלי החיים שאתם מגדלים.

אברהם פורז: זה לא יהיה הילטון, אבל זה צריך להיות סביר.

אברהם פורז: כן, בבקשה.

אברהם פורז: הערה לגבי העניין הזה?

שאול זוהרי: לגבי העניין של מחלת הניוקסל.

אברהם פורז: גמרנו את זה.

שאול זוהרי: אני אדם מנומס, חיכיתי.

אברהם פורז: אוקיי.

אברהם פורז: אני מוכן לשמוע אותך.

אברהם פורז: בבקשה.

שאול זוהרי: יש כאן כפל אגרה.

שאול זוהרי: אני אסביר.

שאול זוהרי: כאן יש לי גיליון של משק אחד, שהוא אחוז אחד של ייצור פטמים במדינת ישראל.

שאול זוהרי: בארבעה וחצי חודשים ביצעו במשק הזה 35 ביקורי רופאים ו 31 בדיקות לניוקסל ולמה שנקרא כאן K.

שאול זוהרי: אני לא מבין למה צריכים עוד פקח שיבדוק את מה שהמעבדה, שהיא המעבדה של השירות הוטרינרי של מדינת ישראל, כבר בדקה.

שאול זוהרי: אלוהים אדירים.

שאול זוהרי: הרופא הזה ביצע 35 ביקורים באותו קיבוץ ומזה הוא ביצע 31 בדיקות לניוקסל.

שאול זוהרי: המשק הזה משלם 90 אלף שקל לשנה למעבדה באופן קבוע, 3 אגורות לק"ג - באמצעות מועצת הלול - על מנת שהוא יהיה בפיקוח ממשלתי.

שאול זוהרי: למה אני צריך היום לשלם שוב?

אברהם פורז: העניין ברור.

אברהם פורז: הגברת סגן – כהן, מה התשובה?

– כהן: הנושא הזה מבחינתנו עבר אישור והוא נגמר.

– כהן: אני לא יכולה להיכנס לחישובים ולהערות לגופה של אגרה.

– כהן: כשאנחנו קיבלנו את החומר - אמרתי קודם ואני אומרת עכשיו - זה נבדק על ידי גורמים מקצועיים במועצה לענף הלול והוגש כהמלצה של המועצה לענף הלול.

אברהם פורז: ברור.

אברהם פורז: אתה מציע לעשות רוויזיה בהצעה, חבר הכנסת שמחון?

שלום שמחון: לא.

אברהם פורז: אז אנחנו נשארים עם ההחלטה הקודמת.

אברהם פורז: בואו נעבור לנושא הבא.

אברהם פורז: 2.

אברהם פורז: כללי המועצה לענף הלול (מכסות לייצור פטמים לשיווק בשנת 2000), התש"ס – 1999 –

אברהם פורז: מי מסביר לנו?

אברהם פורז: עו"ד סגן –כהן, את מסבירה לנו את הנושא?

– כהן: כן.

אברהם פורז: בבקשה.

– כהן: על פי חוק המועצה לענף הלול רשאי שר החקלאות לאשר מכסה ארצית של גידול ובה גם פטמים.

– כהן: הכללים האלה דומים לכללים שהיו בשנים קודמות.

– כהן: החידוש העיקרי של הכללים האלו הוא בסעיף 5א2, שנכתב לפי בקשת שר החקלאות וקובע מכסות לישובים זכאים.

אברהם פורז: ישובים זכאים זה ללא יהודים.

אברהם פורז: בקיצור.

אברהם פורז: נותנים מכסות גם ללא יהודים.

שלום שמחון: אין בעיה.

שלום שמחון: רק שלא נותנים מכסות ליהודים.

– כהן: נותנים.

– כהן: בסעיף 5א1 כתוב:

– כהן: כל המכסות האלה מחולקות מתוך מכסות שבעליהן הודיעו שהם מוותרים עליהן.

אברהם פורז: ללא יהודים נותנים רק 500 טון.

אברהם פורז: המכסה כוללת 500 טון.

אברהם פורז: לא?

– כהן: כן סעיף 5 אומר איך לחלק בכלל את אותן מכסות שבעליהן ויתרו עליהן.

– כהן: בפיסקה א' הוא אומר: למגדלים שמשקיהם מצויים בישובים אלוני הבשן, גשר הזיו, מצובה וכולי.

– כהן: בפסקה ב' הוא אומר איזה יישובים זכאים - שזה אותם יישובים ערביים - תוך מתן עדיפות למגדלים שהם באזור עדיפות לאומית א'.

שלום שמחון: אני יכול להתייחס?

אברהם פורז: כן, בבקשה.

שלום שמחון: הרשימה פה היא, לפי דעתי, רשימה לא מאוזנת.

שלום שמחון: היא מתייחסת רק לשני מגזרים: למגזר השיתופי ולמגזר הערבי.

שלום שמחון: היא לחלוטין לא מביאה לידי ביטוי את המגזר של המשק המשפחתי, למרות שיש מגדלים בקו העימות בבצת, בלימן, בגורן, בזרעית, בצוריאל.

שלום שמחון: זאת האמת.

אברהם פורז: חבר הכנסת שמחון, אם אתה חושב שלא צריך לאשר את זה, אז לא נאשר את זה היום.

אברהם פורז: ניתן לך אפשרות לקיים דיאלוג עם שר החקלאות.

– בר: אולי אני רק אסביר?

אברהם פורז: אנחנו שני חברי כנסת, גם אם אני אתמוך בעמדת הממשלה, למרות שאני באופוזיציה, לא יהיה לי רוב.

אברהם פורז: אז יש פה בלוק חוסם.

אברהם פורז: דברו, אני לא מתנגד.

אברהם פורז: יש לי רושם שחבר הכנסת שמחון מצוי במטריה.

אברהם פורז: הטיעונים לא בדיוק ישכנעו אותו.

שלום שמחון: השר החליט – וזה בסדר – לתת לגיזרה הזאת מכסות פטם, על חשבון אחרים שלא מייצרים.

שלום שמחון: אני רק אומר שיש כאלו שכן מייצרים, בקו העימות, במשק המשפחתי, שגם הם זכאים למכסה.

שלום שמחון: אם כבר אתם עושים את זה, תעשו את זה גם לגביהם.

אברהם פורז: זה קו שלום עכשיו.

אברהם פורז: אל תגיד קו עימות יותר.

אברהם פורז: זה קו השלום.

אברהם פורז: הגדר הטובה.

שלום שמחון: סליחה, קו שלום.

שלום שמחון: אין שום סיבה שאתם תכשירו את המגדלים בגשר הזיו ולא תכשירו אותם בגורן, בזרעית בצוריאל ובפקיעין.

שלום שמחון: אין סיבה שלא תכשירו גם אותם.

שלום שמחון: אין סיבה שאתם תתנו לאזור עדיפות א' לפי איזו רשימה ששר החקלאות הכין ולא תכשירו את אותם מגדלים שמגדלים ממילא.

שלום שמחון: למה שאלה לא יעברו על החוק ואלה כן יעברו על החוק?

אברהם פורז: כן, רבותיי.

אברהם פורז: מה התשובה?

– בר: הנושא שחבר הכנסת שמחון העלה עלה כבר ומשרד החקלאות קיבל את הבקשה של מכסות פטם למשק המשפחתי בישובים שבקו העימות…

אברהם פורז: קו השלום.

אברהם פורז: אני מבקש.

– בר: זה סוכם כבר בשנה שעברה, עוד לפני שדובר על המכסות ללא יהודים.

– בר: בהתייעצות עם מועצת הלול בדקנו מהי הדרך הכי מוצלחת מינהלתית לבצע את החלוקה הזאת.

– בר: ההמלצה של מועצת הלול היתה, שבמקום לעשות הקצאה יזומה פרטנית לכל אותם יצרנים שמגדלים פטם, אין להם מכסות ורוצים להכשיר את ייצור הפטם הזה, צריך להעביר תיקון בחוק הגליל, שיאפשר לאותם ישובים לרכוש מכסות פטם ממקום אחר.

– בר: כך אנחנו מצמצמים את המעורבות הממשלתית בכל נושא ההקצאות והקריטריונים.

– בר: העסק אמור להיות הרבה יותר פשוט.

– בר: כל אחד שנמצא באזור הגליל יוכל באופן חופשי לרכוש מכסת פטם שמחיריה בשוק הם ממילא סמליים ולהעביר אותה ליישובו.

שלום שמחון: אם אני גר בגשר הזיו אני לא צריך לקנות ואם אני גר בגורן אני כן צריך לקנות.

שלום שמחון: אם אני גר בתמרה אני לא צריך לקנות, אבל אם אני גר בזרעית אני כן צריך לקנות.

שלום שמחון: אתה שם לב למה שאתה אומר?

שלום שמחון: איזו סיבה בעולם יש לזה?

אברהם פורז: חבר הכנסת שמחון, אתה תומך באישור התקנות?

שלום שמחון: לא.

שלום שמחון: אני לא תומך.

שלום שמחון: לא בצורה כזאת.

אברהם פורז: בהתנגדותו של חבר הכנסת שמחון אנחנו בשלב זה…

שלום שמחון: רגע, אולי הם יסכימו להכניס את התיקון?

שלום שמחון: אני לא יודע.

אברהם פורז: רבותיי, אני רוצה להגיד משהו.

אברהם פורז: אני, כשאני מקבל תקנות שמדברות על מכסות, בשרי נעשה חידודין חידודין.

אברהם פורז: כל הרעיון של מכסות בא מבית ספר אחר.

אברהם פורז: אני שומע מכסות, נהיה לי לא טוב.

אברהם פורז: אמנם בדקתי את תקנון הכנסת וגיליתי שוועדת הכלכלה מוסמכת לעסוק בנושא צנע וקיצוב, אז בהזדמנות באמת נעסוק בנושאים אלה.

אברהם פורז: אולי אני לא מבין בחקלאות, אבל בעיני צריך היה לתת לכל אחד לעשות מה שהוא רוצה וזהו.

שלום שמחון: בפועל, זה מה שקורה.

שלום שמחון: שתדע.

אברהם פורז: יכול להיות, כי בוודאי יש המון גידול שחור, אבל אנחנו מקבלים את הפניות אלינו.

אברהם פורז: הפניה היא של שר החקלאות, נכון?

אברהם פורז: חבר הכנסת שמחון, מאחר שקיימנו את הדיון הבסיסי אנחנו לא נצביע היום.

אברהם פורז: אני מבקש שתבוא בדברים עם שר החקלאות.

אברהם פורז: אם נקבל נוסח מתוקן, נטפל בו.

אברהם פורז: נכון לרגע זה אנחנו לא יכולים לאשר את זה.

נפתלי בן סירא: אולי אפשר לאשר את הכללים?

אברהם פורז: אתם רוצים שאנחנו נפריד פה משהו?

אברהם פורז: מה אפשר להשאיר ומה לא?

אברהם פורז: חבר הכנסת שמחון, אתה מסכים לאשר ותבוא בדברים עם שר החקלאות, אולי הוא יוציא תיקון?

יצחק טובלי: זה מוסכם על משרד החקלאות, נדמה לי שצריך הסכמה של האוצר.

– בר: יש כאן נוסח של חברי הכנסת שלום שמחון, אבשלום וילן וצבי הנדל לחוק ההסדרים הקודם.

– בר: זה לא עבר בחוק ההסדרים הקודם מסיבות אדמיניסטרטיביות.

– בר: זה היה אמור לעבור אז.

אברהם פורז: גם לאכוף את החקלאות לחוק ההגבלים העסקיים, גם זה לא עובר.

– בר: זה לא קשור.

– בר: זה לא עבר, לא בגלל התנגדות של חברי כנסת.

– בר: זה לא עבר מבחינה מינהלתית.

אברהם פורז: מה אתם רוצים ממני היום?

אברהם פורז: יש פה תקנות בפני.

אברהם פורז: מה אתם רוצים שאני אעשה?

– בר: אני אומר שזה בטיפול, אז להעביר את זה בצורה הזאת.

לאה ורון: להשתמש בנימוק שזה היה צריך לעבור בחוק ההסדרים, זה ממש מגוחך.

לאה ורון: זה נימוק גרוע מאד.

אברהם פורז: תראו רבותי, אני רוצה להסביר: זה לא חוק שאנחנו יכולים לתקן אותו.

אברהם פורז: אלה הן תקנות שאנחנו יכולים או לאמץ או לדחות.

אברהם פורז: לפעמים קורה שבמהלך דיאלוג, אנחנו אומרים למישהו: אם תתקן, נאמץ.

אברהם פורז: תתקן ככה ואנחנו נאשר.

אברהם פורז: מין דבר מותנה כזה.

אברהם פורז: נכון לרגע זה חבר הכנסת שמחון לא תומך באישור התקנות.

יצחק טובלי: אנחנו ננסה לשכנע אותו.

אברהם פורז: עכשיו, פה במקום?

יצחק טובלי: כן.

אברהם פורז: אני מוכן לעשות חמש דקות הפסקה.

אברהם פורז: אין צורך שאני אשמע את השיכנוע.

אברהם פורז: תצאו החוצה, תשכנעו אותו.

אברהם פורז: בעוד חמש דקות הישיבה מתחדשת, אבל באמת רק לחמש דקות.

אברהם פורז: הישיבה הופסקה בשעה: 10:25.

אברהם פורז: הישיבה חודשה בשעה: 10:30.

אברהם פורז: רבותי, נא לשבת.

אברהם פורז: תודה.

אברהם פורז: אני מחדש את הישיבה.

אברהם פורז: חבר הכנסת שמחון, בבקשה.

שלום שמחון: אני הצעתי לחברים ממשרד החקלאות וליועץ המשפטי של מועצת הלול להוסיף לסעיף 1 את יישובי קו העימות, בהתאם לרשימה של החלטת הממשלה האחרונה.

אברהם פורז: טוב.

אברהם פורז: מה אתם אומרים?

– בר: יש פה בעיה, כי לפי החלטת הממשלה האחרונה חלק מן הישובים שבשבילם אנחנו רוצים לעשות את התיקון הזה, לא נכללים בהחלטה הזאת.

– בר: אז אולי נכתוב את זה בצורה כזאת, שזה יהיה על פי רשימה שיכין שר החקלאות ושיוכלו להכין את זה בצורה מסודרת, על פי בדיקה איפה באמת זה צריך להיות.

אברהם פורז: אתה לא רוצה שנגיע לנהרייה, למשל, חבר הכנסת שמחון?

שלום שמחון: בנהריה, אגב, יש.

אברהם פורז: יש?

תומס מנור: לדעתי, אנחנו לא יכולים לתת הגדרה שמתייחסת להחלטת ממשלה.

תומס מנור: יש רשימה של יישובים.

תומס מנור: אני חושב שאנשים כאן יודעים באיזה יישובים מדובר ואפשר לעשות את הרשימה הזאת.

תומס מנור: כמו שכתוב כאן: אלוני הבשן, מצובה, זיו וכולי, אפשר להוסיף עוד כמה שמות.

אברהם פורז: אם אנחנו קובעים קריטריון, בזה גמרנו.

אברהם פורז: אם אנחנו לא רוצים קריטריון ורוצים רשימה, תצטרכו לחזור לפה בעוד כמה זמן עם רשימה פרטנית.

יצחק טובלי: אנחנו נקבע כקריטריון: יישובים המוגדרים כקו עימות הזכאים לחוק הגליל.

יצחק טובלי: יש הגדרה כזאת.

אברהם פורז: יש הגדרה כזאת?

אברהם פורז: אם כך, זה מקובל עליך, חבר הכנסת שמחון?

שלום שמחון: כן.

– בר: מר טובלי, במטה אשר מדובר על יישובים ספציפיים ובצת, למשל, לא בפנים.

יצחק טובלי: אז נגיד במטה אשר, בצת ולימן, שאלה היישובים הבעייתיים.

אברהם פורז: רגע, יישובי חוק הגליל פלוס מה?

יצחק טובלי: פלוס מועצה אזורית מטה אשר.

יצחק טובלי: גם היא מופיעה בחוק הגליל, אבל לא כל היישובים.

אברהם פורז: אז כל היישובים במטה אשר, גם אלה שלא כלולים בחוק הגליל?

– בר: כן.

אברהם פורז: הקריטריון הוא: כל הישובים הכלולים בחוק הגליל, כולל אותם ישובים הנמצאים בתחום המועצה האזורית מטה אשר ואינם כלולים בחוק הגליל.

שלום שמחון: מאה אחוז.

אברהם פורז: בכפוף להצעת שר החקלאות.

אברהם פורז: הוא צריך לתת את הרשימה.

אברהם פורז: אנחנו דיברנו רק על הקריטריון.

אברהם פורז: זה הכל.

אברהם פורז: תודה רבה.