ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 117, 2000-05-16 09:00

אברהם פורז: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אברהם פורז: על סדר היום הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 23) (התקנת צלחות לקליטת שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין).

אברהם פורז: אני רוצה לדווח לכם כי לפני מספר ימים העביר אלי דרור בירנבאום, ראש עיריית קריית אונו, מסמך שהוא הסדר פשרה שקיבל תוקף של פסק-דין בין עיריית קריית אונו ומרכז השלטון המקומי לבין חברת די.

אברהם פורז: בי.

אברהם פורז: אס.

אברהם פורז: התקנת צלחות הקליטה.

אתי בנדלר: ההסדר הועבר אליך גם על-ידי עורך-דין גורניצקי, בא-כוחה של חברת YES של ה-די.

אתי בנדלר: בי.

אתי בנדלר: אס.

אברהם פורז: פסק הדין מעניין, ואפילו נאמר בו כי ביום 27 במרץ 1999, הפכה לצו.

אברהם פורז: אני מבקש שמישהו יסביר מה מהות ההסדר שאנחנו עוסקים בו.

אברהם פורז: על-פי איזה רשיון?

מוריאל מטלון: חברת YES פועלת מתוקף רשיון שקיבלה על-פי חוק הבזק לשידורי לוויין, רשיון שניתן לה על-ידי שר התקשורת.

מוריאל מטלון: בקשתנו והצעת החוק שמונחת בפני הוועדה, היא להסמיך את שר התקשורת לקבוע ברשיון את המודלים, ומאותו רגע ואילך חברת YES תוכל להתקין צלחות עם פטור מהיתר בניה, אך ורק אם הן במסגרת אותם מודלים שגובשו.

מוריאל מטלון: מעבר לאותם מודלים, במידה ותהיה בקשה להתקין במקומות אחרים – מכיוון שבמקרה מסוים אי אפשר יהיה להתקין על-פי אותם מודלים – יש תמיכה במהלך כפי שגובש בהצעת החוק.

אברהם פורז: האם אנשי משרד הפנים היו שותפים לכך?

מוריאל מטלון: אנשי מרכז השלטון המקומי.

מוריאל מטלון: זהו העקרון הראשוני והבסיסי.

מוריאל מטלון: מעבר לכך, הוסכם בין הצדדים שכדי שמרכז השלטון המקומי והרשויות יוכלו לעקוב אחר ביצוע ההתקנות, יהיה רישום מסודר, וחברת YES תעביר רישום לגבי המקום בו הותקנו צלחות, עם כל הפרטים הרלבנטיים, הדרושים לצורך הפיקוח על-ידי הרשויות המקומיות, וכדי לאפשר לרשויות המקומיות את הנטל התקציבי שמוטל עליהן ולחסוך אותו לקופת המדינה, חברת YES הסכימה לכך שתהיה אגרת רישום שתוסדר גם היא באמצעות החקיקה המוצעת כאן.

אברהם פורז: כמה החברה אמורה לשלם?

ארז שפירא: זהו איזה שהוא שעור מהאגרה המינימלית הקבועה היום בתקנות לפי חוק התכנון והבניה.

דרור בירנבאום: לשאלתך, שוחחתי גם עם גברת דינה רצ'בסקי וגם עם שרית דנה, ושתיהן כאחת אמרו שאם ההסדרים האלה יהיו מקובלים על מרכז השלטון המקומי ועל חברת YES, ולאחר מכן על ועדת הכלכלה, היא בהחלט תהיה מוכנה לאמץ אותם.

דרור בירנבאום: מעבר לכך, נציג שלנו השתתף בישיבות הוועדה לנוהלים ותקנות.

אברהם פורז: למה הוא צריך לשלם אגרה?

דרור בירנבאום: לא דיברו כאן על נושא נוסף, נושא הקניין שגם אותו צריך להסדיר במסגרת אותו הסדר, כי הגגות הם גגות משותפים.

דרור בירנבאום: הגג הוא קניין משותף של כל דיירי הבניין, גם של אלה שלא יהיו מעוניינים להתחבר.

אברהם פורז: בבית משותף עוברת רשת הכבלים גם של אלה שאינם מחוברים, וכך לגבי רשת הטלפון.

אברהם פורז: PUBLIC UTILITIES עוברים גם במקומות פרטיים.

דוידה לחמן-מסר: הצלחת תופסת שטח מהגג.

דוידה לחמן-מסר: אם רוב דיירי הבית מתנגדים לכך---

אברהם פורז: אבל כל אחד יכול להתקין אנטנה על גג של בית משותף.

דוידה לחמן-מסר: יש הבדל גדול בין אנטנה לבין צלחות.

דוידה לחמן-מסר: אם רוב הדיירים בבית המשותף לא רוצים צלחת על הגג, אתה לא יכול להתעלם מדעת הרוב.

דוידה לחמן-מסר: צלחת אינה מערכת כבלים, זה אינו חוט שעובר על הגג, זה כמו דוד שמש.

דוידה לחמן-מסר: לא כל דייר יכול להתקין דוד שמש על הגג.

דוידה לחמן-מסר: חוק המקרקעין אומר שבעל-בית שמתנגד, יכול לפנות למפקח, ודוד השמש לא יותקן.

דוידה לחמן-מסר: אין אפשרות למיעוט לכפות את דעתו על הרוב.

אברהם פורז: אבל כאן יש שימוש סביר ברכוש המשותף.

דוידה לחמן-מסר: השאירו זאת לשיקול-דעת בכל מקרה ומקרה, בהתחשב בשימוש האלטרנטיבי.

אברהם פורז: עם כל הכבוד לכם, לא למרכז השלטון המקומי ולא לחברת YES, יש סמכות לקבוע סידורים סטטוטוריים.

אברהם פורז: אתם עומדים מול חוק המקרקעין וחוק התכנון.

אברהם פורז: אין לכם זכות לגבות אגרות.

דרור בירנבאום: הלכנו במסלול של היתר לעבודה מצומצמת.

דרור בירנבאום: בהיתר זה אין צורך להחתים את בעלי הקניין, אלא את נציגות הדיירים.

דרור בירנבאום: לכן צריך ללכת בדרך של היתר קבוע, ולכן צריכה לבוא גם האגרה.

אברהם פורז: זה כמו מסלול ירוק בשדה התעופה.

דרור בירנבאום: אתה משלם אגרה, אתה משלם מס נמל, וזה מכסה את המסלול הירוק.

דרור בירנבאום: כאשר אני מבקש מבזק את פירוט שיחות הטלפון שלי, אני משלם על-כך אגרה.

אברהם פורז: הצעתם 3 אופציות שמקובלות עליכם?

מוריאל מטלון: נכון.

מוריאל מטלון: ברשיון שלנו יש פרטים טכניים רבים מאד.

מוריאל מטלון: הרשיון כולל בחובו פרטים טכניים שאומרים איך וכיצד יש להתקין את הצלחות, כך שהסמכת הנושא לרשיון היא דבר טבעי, והיא משלימה נושאים אחרים שמכוסים על-ידי הרשיון.

בשני היבטים: וההיבט השני הוא התכנוני והחוקי, כאשר בסופו של דבר הם קשורים זה בזה, מכיוון שבהתקיים התנאים ההנדסיים והחזותיים, ראינו לנכון להעניק פטור, וכאשר הם אינם מתקיימים, חשבנו שראוי ללכת בדרך של היתר, אם כי במתכונת קצת יותר מצומצמת, כמו היתר לעבודה מצומצמת.

בשני היבטים: העבודה הזאת נעשתה במשותף גם עם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה במשרד הפנים, במסגרת הוועדה שראש עיריית קריית אונו הזכיר קודם לכן.

בשני היבטים: הגענו להסכמות לגבי מרבית הנושאים, ובוודאי לגבי בנייה בבתים ישנים, במסגרת תקנות שהמועצה הארצית לתכנון ולבניה מעוניינת להתקין, בעיקר בהיבט הנופי.

בשני היבטים: כפי שעורך-דין מטלון הזכיר קודם לכן, כל ההסדרים אכן כפופים לחקיקה, ולא באנו להציג כאילו אנחנו מעל ההסדרים האלה.

בשני היבטים: צריך לזכור כי בסופו של דבר מי שמיישם את הוראות החוק והתקנות שיהיו על-פיו בשטח, זוהי חברת YES מן הצד האחד והוועדות המקומיות מן הצד השני, ולכן נדמה לי שיש מישנה תוקף לעמדתן.

אברהם פורז: ומה יקרה אם מחר יתנו עוד רשיון להפעלת לוויין?

אברהם פורז: הדברים צריכים לעמוד במבחן כללי, כי מחר גורם נוסף יכול להיכנס לעניין.

יזהר טל: גם הערוץ השני וגם הערוץ השלישי ייקלטו דרך הצלחות.

יזהר טל: התקנות צריכות לחול גם עליהם.

אהוד בן-דור: בגלל מצוקת תדרים, למשרד התקשורת אין אפשרות לשדר---

אברהם פורז: לפני 15 שמעתי שהערוץ הראשון בזבזני בתדרים.

אהוד בן-דור: ערוץ ראשון בזבזני בתדרים, אבל אני לא רוצה להתייחס לכך.

אברהם פורז: כאשר עושים עבודה, על מנת להגיע לאופטימיזציה של התדרים בערוץ הראשון, יהיו תדרים נוספים לטלוויזיה.

אברהם פורז: גם כאשר הצבא יקטין את האימפריה שלו, יהיו יותר ערוצים.

אברהם פורז: האם לא קרה שום דבר במשך 15 שנה?

אהוד בן-דור: הערוץ השלישי, הערוץ המסחרי הנוסף לערוץ 2 , קיבל ממשרד התקשורת הנחיה לגבי שיטת ההפצה.

אהוד בן-דור: מאחר וישנו מחסור בתדרים, נפיץ את השידורים של הערוץ השלישי דרך חברות הכבלים ודרך הדי.

אהוד בן-דור: בי.אס.

אהוד בן-דור: על-פי מה שנאמר על-ידי מנכ"ל משרד התקשורת, הדי.

אהוד בן-דור: בי.

אהוד בן-דור: אס יהיה חייב על-פי חוק להפעיל את הערוץ הזה דרך המערכות שלו, וכך גם חברות הכבלים.

אהוד בן-דור: מחוץ לחברות הכבלים של חברת הדי.

אהוד בן-דור: בי.

אהוד בן-דור: אס, יש אפשרות לקלוט את השידורים שלנו ישירות בבתים פרטיים.

אהוד בן-דור: צריך יהיה להתקין צלחת, שעל-פי הגדרת משרד התקשורת, היא צריכה להיות בקוטר של 90 ס"מ עם כל המערכות הנלוות, על מנת לקלוט את השידורים באופן ישיר.

אהוד בן-דור: אנחנו חלק מהתהליך הזה, ובהחלט מקובלת עלינו ההצעה של חברת מירס לשיטת ההתקנה.

אהוד בן-דור: אנחנו מבקשים שהחוק יכלול גם את הפצת ערוץ 3.

אהוד בן-דור: זאת אומרת שערוץ 3 ייקלט על-ידי אזרחים באמצעות צלחת וקליטה מלוויינים.

מיכאל קליינר: ישנם אנשים פרטיים שמתקינים אנטנות וצלחות, וכך הם קולטים תחנות באירופה או את ערוץ 33 .

דורון אבני: למעשה התיקון לחוק צריך להיות מוחל עם שינויים מסויימים גם על השידורים שלנו.

דורון אבני: במידה ואזרח לא יהיה מעוניין להתחבר לכבלים או ל-YES, הוא יוכל להתקין אותה צלחת ולקלוט את השידורים שלנו.

דורון אבני: מונחת בפני הוועדה בקשה להוסיף תיקון לחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, שיאמר כי הוראות סעיף 6(נח) לחוק הבזק, התשמ"ב-1982, יחולו לעניין התקנת צלחת---

אתי בנדלר: זהו תיקון עקיף לחוק הרשות השניה, שיאמר שההסדר שיוכפף לחוק הבזק, יחול גם כאן.

מנחם ליברמן: כפי שאמרנו בפעם הקודמת, משרד הפנים פתח במהלך בתיאום עם חברי הכנסת ועם מרכז השלטון המקומי, במסגרת ועדת מישנה של המועצה הארצית לתקנות ולנהלים, לקביעת התקנות.

מנחם ליברמן: התקנות קובעות שבהתקנת צלחות ומתקנים לקליטת שידורי הלוויין, יהיה מסלול ירוק.

מנחם ליברמן: יש מפרט מסוים וישנם תנאים שצריך לעמוד בהם, אך התהליך פטור מהיתר.

אברהם פורז: ומתי יש צורך בהיתר?

דן עמר: לא דיברנו על שום חברה, על רשות שניה או שלישית או כל ערוץ אחר, אלא הגדרנו בעל רשיון לשידורי לוויין, שיהיה פטור מהיתר, אם הוא מכין תרשים סכמטי עם רקורד של גוש וחלקה, תיאור הגג, היכן יניח את המתקן ואת הצלחת ואת כל החיווט, אם הוא מחתים על התרשים את בעלי הזכויות בנכס, וכמובן שאנטנת הצלחת תהיה אחת האנטנות שתאושרנה.

אברהם פורז: מה זה אומר בבית משותף?

דרור בירנבאום: פירוש הדבר שאם אחד יתנגד, לא תהיה לך צלחת.

מנחם ליברמן: כל עוד לא נקבעה הוראה אחרת על-פי כל דין.

מנחם ליברמן: היינו מודעים לעובדה שהחוק עדיין לא נכנס לתוקפו.

מנחם ליברמן: בנוסח זה של התקנות קבענו שיהיה צורך להחתים את כל אלה הנדרשים על-פי תקנות התכנון והבניה, סעיף 2(ג) שקובע את היחסים בבתים משותפים, וזאת בכפוף לשינוי בהוראת כל דין אחר.

מנחם ליברמן: כלומר אם זה יעבור במסגרת החוק הזה, הוא יגבר על האמור התקנות.

אברהם פורז: זה לגבי החתימות.

אברהם פורז: מה לגבי העניין הטכני?

מנחם ליברמן: לגבי העניין הטכני, אנחנו אומרים שאנטנת הצלחת תותקן על הגג בלבד, ובהתאם להנחיות שמופיעות בתקנות התכנון והבניה, החלק י' לתקנות.

אברהם פורז: אתה מוכן לפרט מה זה אומר.

מנחם ליברמן: חלק י' בתוספת השניה, עוסק היום במתקן אנטנות רגיל לקליטת שידורי טלוויזיה.

מנחם ליברמן: אנחנו מרחיבים אותו במסגרת התיקון הזה.

דוד פילזר: כתבנו אליך ופירטנו את כל התקנות והתיקונים.

אברהם פורז: האם זוהי תקנה קיימת?

דן עמר: בתקנות קבענו הוראות כלליות.

דן עמר: כאשר בונים בית חדש, קובעים איפה יעבירו רשת.

דן עמר: זה כלול בתוספת השניה לתקנות התכנון והבניה.

דן עמר: קבענו שבבניין חדש יבנו מראש את התשתית.

דן עמר: קבענו שהתקנת צלחות מסוימות, איננה פטורה מהיתר, בתנאי שעמדו בתנאים טכניים כאלה ואחרים שקבענו.

אברהם פורז: תפרט.

דן עמר: יש גודל מסוים.

דן עמר: אנחנו מאפשרים התקנה בפטור אך ורק על גג הבניין.

דן עמר: התקנה שלא על גג הבניין איננה התקנה על-פי הפטור, אלא התקנה נפרדת בערוץ אחר, דרך בקשה להיתר.

דן עמר: אנחנו מאפשרים היתר לעבודה מצומצמת, שהוא הליך מקביל אבל מקוצר.

דן עמר: לגבי ההתקנה הלא פטורה, אנחנו אומרים שהתקנה היא על הגג בלבד.

דן עמר: במצב שעל הגג קיים מבנה,, אנחנו מאפשרים להצמיד את הצלחת למבנה הגג ( בתנאי שהיא לא בולטת מעל מבנה הגג).

דן עמר: במקרים בהם אין מבנה גג קיים, אנחנו מאפשרים להתקין את הצלחת על הגג במרחק מינימלי של 2 מטר מהמעקה.

דן עמר: במקרים בהם קיים מעקה, ניתן להתקרב יותר למעקה, בתנאי שהצלחת בולטת עד חצי מטר מעל גובה המעקה.

דן עמר: אלה התנאים להתקנה על הגג, ללא היתר.

דן עמר: במקרה של גג משופע, אנחנו מתירים להתקין על הגג המשופע, כך שהעמוד מחובר לצד האחורי של הבית.

דן עמר: אלה המקרים בהם אנחנו מאפשרים התקנה של צלחת ללא היתר.

דן עמר: כל מקרה אחר של התקנת צלחת, טעון היתר על-פי בקשה לעבודה מצומצמת, כאשר התנאים מופיעים בבקשה להיתר.

דן עמר: אנחנו מאפשרים בגגות של בניינים גבוהים, בניינים רבי-קומות או בנייני רכבת בהם קיימת בעיה טכנית, וצריך יותר מצלחת אחת - התקנה של יותר מצלחת אחת.

דן עמר: אנחנו לא מתירים התקנת צלחת בחזית הבניין בשום מקרה.

דן עמר: במסגרת התקנות, ישנם מקרים חריגים לגביהם אנחנו אומרים שזה יבוצע אך ורק באישור מהנדס הרשות, ובתקנה של הפטור במקרים אלה בהם צריך אישור של מהנדס הרשות, אתם חורגים מהפטור והבקשה לעבור להליך המסודר.

דוידה לחמן-מסר: צלחת אינה כמו כבלים.

דוידה לחמן-מסר: לצלחת ישנם אלמנטים בטיחותיים ונופיים, ויש לה גם אלמנטים קנייניים: היא תופסת שטח, היא יכולה ליפול למישהו על הראש.

דוידה לחמן-מסר: אני חושבת שאנחנו צריכים להתייחס לסוגייה זו בכובד ראש.

דוידה לחמן-מסר: יחד עם זאת, גם אם העבודה הרבה שעשה משרד הפנים אינה מקובלת על חברת YES, מדובר כאן על עבודה מקצועית שמדגישה אלמנטים בטיחותיים ממדרגה ראשונה.

דוידה לחמן-מסר: הרשות אומרת שאם תקיימו את התנאים האלה, אנחנו לא צריכים לתת לכם את האישור.

דוידה לחמן-מסר: כאשר מדובר בצלחת בגובה של 3 מטר או 5 מטר, זה יכול להיות מסוכן מאד מבחינה בטיחותית.

מוריאל מטלון: אין כלל בעיה בטיחותית.

אברהם פורז: מר מטלון, גם אם הבעיה אינה בטיחותית, אנחנו רוצים ליצור מצב בו יש מסלול ירוק לדברים הנכנסים לפרמטר הזה.

אברהם פורז: אני מניח ש-80 אחוז מהצלחות תכנסנה למסלול הירוק.

אברהם פורז: ישנם גם מקרים פרובלמטיים בהם הבניין מוסתר או החזית לא מתאימה, ואז יוצרים את המסלול המתאים.

אברהם פורז: גב' לחמן-מסר אומרת שהמשרד המופקד על הנושא, קרי משרד הפנים, צריך לקבוע את הפרמטרים

מוריאל מטלון: לפני שנה וחצי קיבלנו רשיון ממשרד התקשורת, על-פי חקיקה שהסמיכה את שר התקשורת לקבוע תנאים טכניים ובטיחותיים.

מוריאל מטלון: נכון שהיום נבדקו גורמים נוספים וקיימות הרחבות, אבל מי שיבדוק את הרשיון שלנו, יראה שיש כאן נספח טכני ארוך, מפורט וכולל.

אברהם פורז: משרד השיכון מעוניין מאד בבניית דירות, האם הוא יסכים לרישוי עצמי?

מוריאל מטלון: באותה מידה, ברשיון שהוציא שר התקשורת, יש הוראות להגנה על הצרכן.

מוריאל מטלון: אפשר היה לשלוח אותנו למשרד התעשיה והמסחר, ולהגיד שגם אלה ייקבעו שם.

מוריאל מטלון: הרשיון שלנו כולל את כל התנאים.

אברהם פורז: את הדבר הזה אנחנו יכולים לפתור בקלות.

אברהם פורז: אפשר להפוך את התקנות לתוספת לחוק, ובכך נגמר הענין.

אתי בנדלר: האם הרשיון מקנה לכם בלעדיות בהתקנת צלחות?

מוריאל מטלון: לא, אבל החוק שמונח בפני הוועדה הזו, יכול לקבוע שצלחת שרוצים שיהיה עליה פטור, גם אם לא אנחנו מתקינים אותה אלא מישהו אחר, חייבת לעמוד בתנאים שנקבעו ברשיון.

מוריאל מטלון: אני רוצה לתת שתי דוגמאות לקושי שמעוררות התקנות המוצעות: קודם כל, אחרי שישבו במשרד הפנים ודנו ארוכות, קבעו בסופן של התקנות, שאין בתקנות האלה כדי לגרוע מהסמכות של כל מוסד לתכנון, לקבוע בתכנית תנאים נוספים.

מוריאל מטלון: המשמעות היא שאחרי שעברנו ויה דולורוזה, מחר בבוקר כל ועדה מקומית ותב"א ברמה מקומית, יכולה לעצור אותנו.

מוריאל מטלון: לפי תיקון 43, בסעיף 11 בעמ' האחרון, מדובר על מגבלות הפטור.

מוריאל מטלון: ברגע שאנחנו נמצאים במשטר של חוק התכנון והבניה, לאחר שהגענו להסדר עם מרכז השלטון המקומי – נהיה מחר לתנאיה של כל רשות.

מוריאל מטלון: זו בדיוק הסיבה, שבאנו וביקשנו חקיקה ארצית.

מוריאל מטלון: אבקש ממר איתן רום להסביר את הליקויים הטכניים שהצבענו עליהם בפני משרד הפנים, אך הוא לא נענה לבקשותינו.

איתן רוב: אפשר לקחת כל הצעת חוק, ולהגיד שצלחת לוויין היא מתקן מפלצתי של 4-5 מטר.

איתן רוב: מדובר בצלחות מאד קטנות, בגודל של 60 ס"מ – גודל של פיצה – בבית פרטי, ובגודל של מטר או מטר ו-20 ס"מ בבית משותף.

איתן רוב: חזקה עלינו כבעלי רשיון, כי כל האחריות עלינו.

איתן רוב: נושאי המשרה אצלנו חתומים על-כך שההתקנות תהיינה בטיחותיות.

איתן רוב: אשר לנושאים הנופיים, במשך 4 חודשים ניהלנו משא ומתן על שורה של היבטים שנקבעו על-ידי הוועדה הזו, הרשויות המקומיות ומשרד הפנים.

איתן רוב: רוב ההצעות שהגיש משרד הפנים, מתבססות על מודלים שאנחנו הבאנו את השרטוטים שלהן.

איתן רוב: נשארו מספר נקודות במחלוקת.

איתן רוב: לדוגמה, בבתים ישנים שטח הגג יכול להיות 10 מ' על 10 מ', והם הגיעו למסקנה שצריך להרחיק את הצלחת 2 מ' מקצה הבניין, ורק שם להתקין את הצלחת.

איתן רוב: יש בעיות בטיחות, יש בעיה של זווית ראייה ושל עומס על הגגות.

איתן רוב: חקרנו את הנושא יחד עם מהנדסי השלטון המקומי, והגענו לאיזו שהיא פשרה.

איתן רוב: הרחקת הצלחת 2 מ' מקצה הגג, אינה ניתנת ליישום.

איתן רוב: 30 אחוז מהבתים יצטרכו להגיע לאישור ראשי הוועדות ופרנסי הערים.

איתן רוב: הם קבעו שהתיול (מלשון תייל) של הלוויין בבתים ישנים בהם אין פיר והכנות מוקדמות, התיול לא יהיה חיצוני.

איתן רוב: ביקשנו ללכת בצמוד לחברות הכבלים.

איתן רוב: צריך להבין כי עובי החוט הוא כעובייה של אצבע.

איתן רוב: הם רוצים שניקח קו זינה ונעטוף אותו בכסוי פלסטי, דבר שלא קיים בכבלים.

דן עמר: דיברנו ישירות עם האנשים הטכניים של חברת YES, ובסופו של דבר הסכמנו לאפשר בחלק מהמקרים להתקין את קו הזינה ללא מובילים.

לא אומר: נקבע מסלול ירוק, כדי שאם אנחנו עובדים על-פי קריטריונים מוסכמים, לא תהיה הפרעה.

לא אומר: אם אצטרך לחזור אל ועדה מקומית כזו או אחרת, לזרועות ראש עיר או מהנדס העיר, אהיה נתון בידיהם של אלמנטים בעייתיים מאד, ואני עלול לא לקבל את הרשיון להתקין.

לא אומר: יבקשו ממני להשקיע בפרסום, בגן ציבורי או במגרש.

מוריאל מטלון: גם במסלול הירוק הזה אומרים לנו להגיש תרשים ולהחתים עליו מהנדס מוסמך.

מוריאל מטלון: בדקנו ומצאנו שנצטרך להעסיק אלפי מודדים, רק כדי להכין את התרשימים.

מנחם ליברמן: בהסכם בינם לבין מרכז השלטון המקומי, הם התחייבו להגיש תרשימים.

דרור בירנבאום: אבל לא בחתימת מהנדס.

דרור בירנבאום: אני רוצה לרענן את הזכרון, ולהזכיר את העתירה שהוגשה לבית המשפט.

דרור בירנבאום: היתה בינינו שיחה מאד נוקבת, וזה חייב אותנו להידברות.

דרור בירנבאום: אני מרגיש מוזר, שדווקא כלפי משרד הפנים, משרד האם שלי, אני מרגיש פחות קרבה מאשר עם גורמים אחרים שיושבים כאן.

דרור בירנבאום: מה שנאמר על-ידי המשרד הוא: על ההתקנה תינתן הודעה של 7 ימים מראש למהנדס הוועדה.

דרור בירנבאום: כל מהנדס ועדה ששומר על עתידו, יאמר שהתכנית אינה מאושרת, עד למתן הודעה מוסמכת.

דרור בירנבאום: הרי מה שיקרה הוא שיגלגלו עליו את האחריות.

אבי בן-גל: החברה שלי מתקינה צלחות משנת 1985.

אבי בן-גל: אני סבור כי מהבחינה הבטיחותית אפשר להיות רגועים.

אברהם פורז: אנחנו רגועים.

דוידה לחמן-מסר: למה אתה רגוע?

דוידה לחמן-מסר: לא יעלה על הדעת שהצלחת תותקן במרחק של פחות מחצי מטר או מטר מהמעקה.

דוידה לחמן-מסר: לא נסכן את הדיירים, בגלל שחברת די.

דוידה לחמן-מסר: בי.

דוידה לחמן-מסר: אס קיבלה מסלול ירוק.

אבי בן-גל: חוק הבזק קובע שפטור יינתן לצלחות שקוטרן עד 2.44 מ'.

אבי בן-גל: למה צריך לשנות את החוק ולומר 1.20 מ'.

ד"ר יזהר טל: זהו פטור מרשיון על-פי פקודת הטלגרף.

ד"ר יזהר טל: זהו לא פטור מרשיון על-פי חוקי הבניה.

אבי בן-גל: אנחנו מציעים שייקבע שגודל הצלחת יהיה 1.80 נ''.

אברהם פורז: אנחנו קובעים מה יעבור במסלול הירוק.

אברהם פורז: אנחנו מדברים על צלחות שבאמצעותן תהיה אפשרות לקלוט שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין, ועכשיו גם את הערוץ השלישי, במסלול ירוק בלי היתרים.

אברהם פורז: כל היתר יעבור במסלול הרגיל.

ד"ר יזהר טל: העברנו אתמול לוועדה, וגם הגשנו זאת הבוקר, את ההערות שלנו לנוסח הכחול של הצעת החוק.

ד"ר יזהר טל: הדבר מבטא במידה רבה הערות שקיבלנו ממשרד המשפטים ומגורמים אחרים.

ד"ר יזהר טל: אשר לשתי הגישות שהועלו כאן, האם להסדיר את הצד הטכני בתקנות לפי חוק התכנון והבניה, או כפי שמציעה חברת YES בנספח לרשיון, עולות כאן שאלות לא פשוטות.

ד"ר יזהר טל: את ההצעה של חברת YES קיבלנו רק אמש.

ד"ר יזהר טל: עמדתנו דורשת בדיקה מול משרדי הממשלה האחרים.

ד"ר יזהר טל: מאמש עד היום, לא הספקנו לעשות זאת.

ד"ר יזהר טל: אני מתייחס לשאלה, האם יש אפשרות לעגן ברשיון את הדרישות הטכניות, בהבדל מהגישה של משרד הפנים.

אברהם פורז: מה הקטע הטכני?

ד"ר יזהר טל: מוסיפים ממד נוסף של דרישות לרשיון.

ד"ר יזהר טל: את הדרישות האלה ראינו עד כה מוסדרות בנורמות של התכנון והבניה וברמה של חקיקת מישנה.

ד"ר יזהר טל: חברת YES מציעה ששר התקשורת יקבע אגרה שמעריכה את ההוצאות שיש לרשויות התכנון והבניה.

אברהם פורז: האם יש משהו במישור הטכני-התקנתי, שאתם צריכים לכתוב כאן?

ד"ר יזהר טל: עניין כזה, למיטב ידיעתי, מוסדר בתקנים שאינם מוסדרים פר-עניין.

שמשון אילת: אני סגן מנהל אגף התקשורת הרב-ערוצית במשרד התקשורת.

שמשון אילת: כל הנושאים שאנחנו מדברים עליהם, הוכנסו לתוך תקנים שעובדים עליהם במכון התקנים.

שמשון אילת: הדברים נמצאים בשלבים סופיים לפני אישור.

אברהם פורז: כאשר מתקינים דוד שמש, האם יש לכך תקנים?

גיורא רובינשטיין: יש תקן להתקנה של קולטי שמש, שנקבע על-ידי מכון התקנים.

אברהם פורז: איך מבטיחים שהבורג לא יחליד?

גיורא רובינשטיין: יש נספח טכני לרשיון.

אברהם פורז: האם ישנה תקינה?

גיורא רובינשטיין: רוב הבעיות הן בבניינים הישנים.

גיורא רובינשטיין: בבניינים חדשים הכל מאורגן ועובר בדיקות.

גיורא רובינשטיין: כל בניין חדש עובר ביקורת של מכון התקנים.

אברהם פורז: אתם בודקים שרוח לא תעיף את האנטנה מהגג?

גיורא רובינשטיין: חוץ מהמהנדס המתכנן, אין מי שבודק אם הבית עמיד בפני רעידות אדמה.

גיורא רובינשטיין: סומכים על הקונסטרוקטור בכל הנוגע לבניין חדש.

גיורא רובינשטיין: לגבי בניינים ישנים, אני לא יודע לענות לך, ושם עיקר הבעיה.

אברהם פורז: האם יש מי שבודק את הברגים שמחברים את האנטנה לגג, כך שלא יחלידו והאנטנה תיפול.

אברהם פורז: אולי אין תקינה לברגים.

דוד פילזר: יש תקן לדודי השמש.

דוד פילזר: יש תקן קיים לאנטנות, שעכשיו מרחיבים אותו כך שיחול גם על צלחות.

דוד פילזר: התקנות של משרד הפנים מפנות לאותו תקן.

ד"ר יזהר טל: רוצים להכניס היבטים של הנדסת בניין לרשיון שמבטא הנדסת תקשורת, וזה לא דבר טריוויאלי.

שמשון אילת: כפי שאמרתי, התקן 799 עבר את הוועדה הטכנית, והוא עומד לאישור מכון התקנים.

שמשון אילת: הרשיון של חברת די.

שמשון אילת: בי.

שמשון אילת: אס מצביע על התקן הזה.

שמשון אילת: בנספח ה' של הרשיון, נאמר בין היתר שתקן 799 קובע את אופן התקנת הצלחות.

אברהם פורז: נעבור על הצעת החוק סעיף אחר סעיף.

אברהם פורז: נשמע את הערותיכם ונעבור לסעיף הבא.

אברהם פורז: ייתכן שבהמשך נכניס שינויים בסעיף זה או אחר, והם יחזרו לכאן.

אתי בנדלר: התקבלו הרבה הערות לכל אחד מהסעיפים.

אתי בנדלר: כל אחד מהגורמים הציע נוסח אחר.

אתי בנדלר: מסיבה זו, לא יכולתי לעשות בשלב זה שימוש כלשהו בהערות.

6נז יבוא: בסעיף זה צלחת קליטה – אנטנה לקליטת שידורי טלויזיה באמצעו8ת לוויין, המהווה חלק מציוד קצה לוייני, לרבות ההתקן לאנטנה.

אברהם פורז: אני מבקש לדעת, האם ההגדרה הזו טובה גם לערוץ השלישי?

ד"ר יזהר טל: צריך להוסיף לגבי שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין, את ההפנייה להגדרה בסעיף 6מד (א).

ד"ר יזהר טל: כיוון ששידורי טלוויזיה באמצעות לוויין מוגדרים באופן כללי כשידורים מוצפנים למנויים, יש סעיף בחוק שמגדיר אותם בצורה יותר רחבה, שכוללת גם שידורים לא מוצפנים.

ד"ר יזהר טל: ההגדרה הכללית היא בסעיף 6מג.

אתי בנדלר: יש הגדרה בסעיף 6מד של שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין.

אתי בנדלר: שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין, שירותי חוזי ושירותים נלווים המיועדים לציבור, לרבות שירותים דו-כבליים ועיבודיים המשודרים בצופן באמצעות לוויין והמיועדים לקליטה ישירה, מפוענחת למנויים, בין בערוץ אחד ובין במערכת ארבעת הערוצים.

ד"ר יזהר טל: סעיף 6מד (א) מרחיב את ההגדרה.

אתי בנדלר: עוד נאמר שם ששידורי טלוויזיה באמצעות לוויין, כהגדרתם בסעיף 6מג, ולרבות שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין שאינם משודרים בצופן או שאינם מיועדים לקליטה לא מפוענחת בידי כל אדם, בין אם הוא מנוי ובין אם לאו.

אברהם פורז: אם כך, אנחנו צריכים להגדיר זאת על-פי המשמעות בסעיף 6מד.

אתי בנדלר: זאת אומרת להוסיף את ההגדרה.

אתי בנדלר: אני מבינה שאין הגדרות לגבי הגדרת צלחת קליטה, אלא שמוצע להוסיף הגדרה נוספת של שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין.

אברהם פורז: המטרה שלנו היא, שההגדרה תכלול גם את הצלחות של הערוץ השלישי.

אתי בנדלר: לא רק של הערוץ השלישי, בעצם כל צלחת.

בסעיף קטן: (ב)(1) לא יתקין אדם צלחת קליטה לצורך קליטת שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין בבנין, אלא על גג הבניין; היה הבניין בית משותף – על גג הבית המשותף.

דרור בירנבאום: אתה מסכים שנתרחק, אבל אתה לא רוצה 2 מטר.

אברהם פורז: אני לא רוצה ליצור סיטואציה בה כמעט בכל מקרה צריך יהיה לפנות למהנדס.

אברהם פורז: עמדתי היא שב-80 אחוז מהמקרים לא יצטרך אף אחד לראות אף פקיד, ורק ב-20 אחוז מהמקרים יצטרכו לראות.

אברהם פורז: ככל שנחמיר בקריטריונים, יווצר מצב שב-20 אחוז מהמקרים לא יראו את הפקידים וב-80 אחוז יראו.

דרור בירנבאום: אבל מן הצד השני אנחנו רוצים להבטיח שלא יתקינו את הצלחת במקום הלא נכון, כמו על המעקה.

דוידה לחמן-מסר: אני חייבת לומר כי הגישה שלך, שיתקינו את הצלחת על המעקה ואם היא תיפול, ישלמו פיצויים, היא גישה מוזרה.

דוידה לחמן-מסר: אם הצלחת תהיה על המעקה של בית משותף, ההסתברות שהיא תיפול יותר גדולה מאשר אם תהיה חצי מטר מהגג.

איתן רוב: אם אנטנה מתנתקת, הרוח מעיפה אותה.

דוידה לחמן-מסר: כמות הרוחות שגברת רפאלי חזתה בהן בירושלים וכך גם אני, עדיין איננה עולה על מהלך דברים כתיקונים, כאשר בורג יכול להתרופף, וצלחת הנמצאת על מעקה של בית משותף תיפול על ראשו של אדם.

דוידה לחמן-מסר: צריך להחליט מה סביר יותר שיקרה, ונקבל מקדמי ביטחון לגביו.

אברהם פורז: אנחנו צריכים להבחין בין העניין הנופי לעניין הבטיחותי.

אברהם פורז: בעניין הבטיחותי אני מוכן ללכת לצד המחמיר: שיתקינו ברגים גדולים ויהיה תקן מתאים.

אברהם פורז: בצד הנופי, אני בכלל לא אוהב צלחות ולא רוצה לראות אף צלחת, אבל אין ברירה וצריך להתפשר.

איתן רום: המעקה הוא המקום הכי בטוח, אבל אנחנו מוכנים להתרחק חצי מטר מהמעקה.

איתן רום: מה שסיכמנו עם מרכז השלטון המקומי הוא, להתרחק מינימום חצי מטר מהקצה.

אברהם פורז: הבעיה היא שאם זה מותקן על מעקה, כנראה שיש פחות בעייתיות וסכסוכים, כי הצלחת לא תופסת שטח.

אברהם פורז: כאשר זה תופס איזו שהיא טריטוריה, זה מסבך את העניין.

דרור בירנבאום: הגעתי לנושא כאשר הגיעה אלי תושבת, ושאלה מי נתן היתר להתקין את הצלחת על מעקה הבניין שאני מתגוררת בו.

דרור בירנבאום: כך הגעתי לבית המשפט בתביעה נגד YES , וכך הוצאנו את צו המניעה נגדם.

אברהם פורז: וכל מי שמתקין דוד שמש על הגג, מבקש רשות?

דרור בירנבאום: בוודאי, ישנה חתימת ועד הבית.

אברהם פורז: כמה אנשים שהתקינו דוד שמש, קיבלו את הסכמת ועד הבית.

דרור בירנבאום: פעם התקינו את האנטנות הסלולריות ללא היתר.

אברהם פורז: לכמה מזגנים יש היתר בנייה?

דרור בירנבאום: מעט מאד.

דרור בירנבאום: עברנו או לא עברנו למילניום חדש?

דרור בירנבאום: תשחררו את השלטון המקומי מן העניין הזה, וקחו את האחריות על עצמכם.

דרור בירנבאום: שיהיה הפקר פטרושקה טוטאלי.

אברהם פורז: נשתדל ללכת על-פי ההסכמות שלכם, אבל החשש שלי הוא שמספר המקרים בהם יצטרכו להגיש בקשות יגדל.

יורי שטרן: אני חושב שאם יש נושאים בטיחותיים, אפשר לדאוג לתקן המתאים.

יורי שטרן: החברות צריכות לעמוד בתקן.

נחום לנגנטל: אני בעד נוסח כמה שיותר פשוט.

דוידה לחמן-מסר: יום אחד תעלה לגג הבית המשותף שלך, ותראה שכל המעקה מלא אנטנות.

דוידה לחמן-מסר: למה?

דוידה לחמן-מסר: ככה, כי כאשר היית חבר כנסת הסכמת לכך.

יורי שטרן: אבל זה מה שיהיה.

יורי שטרן: אם נגביל זאת בחוק, זה יגרום לסכסוכים אינסוף.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מסכימים שזה יהיה על הגג.

דוידה לחמן-מסר: הוויכוח הוא אם זה יהיה על המעקה או חצי מטר מהמעקה.

דוידה לחמן-מסר: לכך אף אחד לא מתנגד.

דוידה לחמן-מסר: אם אתה מסכים לתת להם להקים במרחק חצי מטר מהמעקה, הם ישמחו.

דוידה לחמן-מסר: אם תיתן להם פטור מלא, הם יהיו עוד יותר שמחים.

יורי שטרן: אנחנו ממשיכים בדרך העותומנית של פירוט יתר.

אתי בנדלר: השאלה אם החצי מטר צריך להיות מעוגן בחקיקה ראשית.

נחום לנגנטל: אם לא יהיה כתוב חצי מטר, תהיינה בסוף תקנות יותר קשות.

אתי בנדלר: במקום הראוי צריך לכתוב שהתקנה בהתאם להוראות סעיף זה תהיה פטורה מהיתר בנייה, ואולם שר התקשורת בהתייעצות עם שר הפנים, או שר הפנים באישור ועדת הכלכלה, יהא רשאי לקבוע תנאים מגבילים לפטור.

אברהם פורז: אני חושב שהרעיון של גב' בנדלר נכון.

אברהם פורז: אנחנו אומרים שאנחנו רוצים לתת פטור להתקנה

אברהם פורז: על הגג, כמובן בכפוף לתקנים של עמידות בפני רוחות וכולי.

אברהם פורז: ואולם שר הפנים יהא רשאי, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע סייגים לפטור הזה.

אברהם פורז: למשל, הוא יוכל לומר: ובלבד שלא יהיה כך או אחרת.

נחום לנגנטל: שר הפנים לא יעסוק בכך, ואתה עתיד למצוא את עצמך במצב של לחצים על שרים.

נחום לנגנטל: לבסוף על גג של בית עם 40 דירות, אפשר יהיה להתקין רק צלחת אחת.

מוריאל מטלון: הפתרון הוא לכתוב שבנייה על הגג פטורה בכפוף לתנאי הרשיון ותנאי התקן.

מוריאל מטלון: את הדברים הבטיחותיים צריך לכתוב בתקן, ודברים נופיים ואחרים אפשר לקבוע ברשיון שיינתן לשידורי לוויין.

אברהם פורז: מה שאתה אומר הוא, שכל מי שיש לו רשיון נהיגה, רשאי לגנוב מכונית ולנסוע בה.

אברהם פורז: כאן מדובר בדיסציפלינה מתחום התכנון והבנייה ולא מתחום התקשורת.

מוריאל מטלון: מדובר כאן בתקן.

אברהם פורז: אני חושב שאין לנו פתרון יותר טוב מזה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה לחיות במצב בו הכל פטור, עד שתאשר.

דוידה לחמן-מסר: אתה יכול לומר שהכל יהיה פטור, בכפוף לתקנות המגבילות שיאושרו על-ידך.

אברהם פורז: ברגע שהחוק ייכנס לתוקף, אין סיבה שיום לאחר מכן לא תביאו לאישורנו את התקנות.

1דוידה לחמן-מסר: יקח לך 3 חודשים לאשר אותן.

1דוידה לחמן-מסר: לא יכול להיות מצב שהתקנת צלחות פטורה, ולא תיקבע איזו שהיא מגבלה.

איתן רוב: אני רוצה שחברי הוועדה יקחו בחשבון שיקול נוסף, והוא השיקול הפרקטי: לא מאהבה הגענו להסכמות עם מרכז השלטון המקומי, וקיימנו ישיבות ארובות עם אנשי משרד הפנים.

איתן רוב: אנחנו חוששים ממצב בו תחול עלינו חובה להתקין לאזרח את הצלחת תוך 4 ימים, על-פי הרשיון, ונצטרך להיטלטל בין זרועות שונות.

איתן רוב: הגענו להסכמה אחרי 4 חודשי דיון.

איתן רוב: גם על משרד הפנים ההסכמה מקובלת, למעט לגבי 3 נקודות: התיול בחזית הבניין, המרחק והכפיפות לתב"ע.

איתן רוב: אני מציע שננהל את השיחה על 3 הנקודות האלה.

איתן רוב: לגבי המודלים, גג משופע או לא ורוב הנקודות האחרות, יש הסכמה גם עם משרד הפנים.

איתן רוב: בואו נתמקד ב-3 הנקודות האלה, על מנת שנוכל לגשת להתקנה.

ד"ר יזהר טל: אני רוצה להפנות תשומת-לבכם לנוסח שהצענו, שנדמה לי כי הוא פותר היטב את הדילמה שהועלתה כאן.

ד"ר יזהר טל: בנוסח שלנו לסעיף ד(1), אנחנו אומרים שיש פטור להתקנה על הגג, בכפוף לנתונים הבאים.

ד"ר יזהר טל: בנוסח שלנו נאמר:

ד"ר יזהר טל: על אף האמור בחוק התכנון והבנייה, התקנת צלחת קליטה על גג בניין לפי סעיף זה, אינה טעונה קבלת היתר לפי סעיף 145 לחוק התכנון והבנייה, ובלבד שקוטר צלחת הקליטה לאחר התקנתה על הגג אינו עולה על 1.2 מטרים.

ד"ר יזהר טל: כאן קיימת מגבלת הקוטר.

אברהם פורז: אולי צריך לומר כי אם הצלחת מיועדת ליחידת דיור אחת, קוטרה לא יעלה על 60 ס"מ.

אברהם פורז: אני לא מוכן לאשר ללא היתר צלחת בקוטר של 1.2 מ' לבית חד-משפחתי.

אברהם פורז: שוכנעתי.

ד"ר יזהר טל: נתון שני הועלה על-ידי משרד המשפטים, הוא גובה הצלחת.

ד"ר יזהר טל: אמרנו שתיקבע על-ידי שר התקשורת מגבלת גובה, למרות שמקרה די נדיר הוא שהצלחת תעלה על תורן.

ד"ר יזהר טל: אם קיים חשש לכך, שר התקשורת יקבע את הגובה הסביר.

ד"ר יזהר טל: זהו נתון שני שמגן על הנוף.

ד"ר יזהר טל: על-פי חוק התכנון והבניה, יהיו רשאים לקבוע תנאים נוספים, אם ייקבעו.

ד"ר יזהר טל: היה ולא ייקבעו, יחולו אותם תנאים.

אתי בנדלר: לעניין הגובה, לדעתי יש להכניס את זה לקטגוריה השלישית.

אתי בנדלר: אם השרים לא יקבעו מה הגובה, זה לא יהיה.

ד"ר יזהר טל: הגובה הוא לא עניין של נוף אלא של טכנולוגיה.

דרור בירנבאום: בחודש ינואר שלחת אותנו לעבוד, והשקענו בכך עבודה מאומצת.

אברהם פורז: אבל לא התחייבתי לקבל כל מה שתביאו.

דרור בירנבאום: אבל עבדו עוד צוותים שאני חס על עבודתם, כשם שאתה צריך לחוס על עבודתנו.

דרור בירנבאום: עבדנו במצוותך.

דרור בירנבאום: שתי קבוצות הקצה, החברה שצריכה להתקין והרשות שחיה את התושב בשטח, וגם את התכנון והנוף, הגיעו להסכמות לאחר הרבה משברים.

דרור בירנבאום: הבנתי ממך ששלחת אותנו לעבוד, כדי שמסקנותינו תתקבלנה.

דרור בירנבאום: כל כניסה של אלמנטים חדשים, תרחיק אותנו.

דרור בירנבאום: היום לא ניתן להתקין אף צלחת ללא היתר.

דרור בירנבאום: אתה שולח אותנו לעוד 4 חודשי הקפאה.

אברהם פורז: אנחנו אומרים שעל אף האמור בחוק התכנון והבנייה, התקנת צלחת על גג בניין לפי סעיף זה, אינה טעונה קבלת היתר, ובלבד שקוטר הצלחת אינו עולה על 1.20 מ'.

אברהם פורז: אני מוריד את עניין גובה הצלחת ואומר ששר הפנים, בהתייעצות עם שר התקשורת ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע מגבלות נוספות.

דוידה לחמן-מסר: אני לא מסכימה להסכמת שני שרים.

אתי בנדלר: שר הפנים, בהתייעצות עם שר התקשורת ובאישור ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: ..

אברהם פורז: רשאי לקבוע בתקנות תנאים נוספים, או סייגים לעניין התקנת צלחות.

אברהם פורז: הכוונה היא לצמצום הפטור.

אברהם פורז: הוא יוכל לקבוע למשל, שהקוטר יהיה מטר.

נחום לנגנטל: בסופו של דבר, עלולים להיווצר ניגודי עניינים בין שני השרים.

נחום לנגנטל: שר התקשורת אחראי על הפעלת התקשורת, ושר הפנים אחראי על אסתטיקה בבנייה.

אברהם פורז: אז אנחנו נשקול.

אברהם פורז: קודם כל, זה ייעשה בהתייעצות עם שר התקשורת.

דוידה לחמן-מסר: רבותי, אין אפשרות ששני שרים יהיו אחראים על אותן תקנות.

נחום לנגנטל: ועדת הכנסת אינה שופטת בין שרים.

נחום לנגנטל: אני לא רוצה להיות שופט.

אברהם פורז: אני מתנגד עקרונית לתקנות של שני שרים.

אברהם פורז: הנסיון בעניין זה רע מאד.

אברהם פורז: לדעתי העניין יגיע לכאן במהירות, ואנחנו נאשר אותו במהירות.

אברהם פורז: נוכל להתייחס אז לטכניקה.

נחום לנגנטל: אם לא תאשר לו, הוא ימשוך את התקנות.

אתי בנדלר: אבל יש לך פטור, כל עוד לא נקבעו התקנות.

אברהם פורז: מבחינתי, זה יכול להיות גם תיקון עקיף לחוק התכנון.

אתי בנדלר: זו הפעם הראשונה שמכניסים לחוק התכנון והבנייה את ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: אפשר לקבוע גם את האגרות באישור ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: תשלחו אלי את ההצעה.

נחום לנגנטל: אני מבקש שתירשם הסתייגותי לגבי "בהסכמה".

ד"ר יזהר טל: מי מפחד מהסכמת שר התקשורת?

ד"ר יזהר טל: אין מה לפחד ממנה.

אברהם פורז: אני מפחד מהמודל של שני שרים.

אברהם פורז: בעיני הוא דבר לא טוב, ואני לא רוצה לתת לו יד.

דוידה לחמן-מסר: מר לנגנטל, עבדת בשירות הממשלתי, ואתה יודע שהסכמת שני שרים היא בנושאי תקציב ואגרות, בנושאים יוצאי דופן.

אברהם פורז: הייתי מופתע, אם אחד מהמשרדים לא היה מבקש את הסמכות לעצמו.

ד"ר יזהר טל: כאשר מדובר על התייעצות, מדובר באינטרס שצריך להיוועץ בו, אבל אפשר לקבל את העצה ואפשר לומר שזהו אינטרס שההיוועצות איתו לא צריכה להיות מובאת בחשבון.

ד"ר יזהר טל: יש מרחב רב לשיקול דעת לגבי המשקל שנותנים להיוועצות.

ד"ר יזהר טל: לא כך במקרה זה, משום שכאן מדובר על איזון בין אינטרסים: מצד אחד התכנוני, ומצד שני אינטרס שלא נתון לשיקול עד כמה צריך או לא להתחשב בו, אלא שהוא חייב להיות מנדטורי.

ד"ר יזהר טל: אם מטילים כללים שפוגעים בעצם האפשרות לקלוט שידורים, הדבר הוא בלתי קביל.

ד"ר יזהר טל: לכן במקרה הזה, שר התקשורת מייצג אינטרס שהוא לא ברמה של היוועצות, אלא שצריך לקחת אותו ברמה של הסכמה.

ד"ר יזהר טל: על שר התקשורת חלים כל כללי שיקול הדעת.

אברהם פורז: אתה שם-לב שפלשנו כאן לתחום התכנון והבנייה, והפקענו משר הפנים את הסמכות לתת היתרים.

אברהם פורז: לא שמתם-לב שנתתם רשיון לאנשים, מבלי להביא בחשבון את חוק התכנון והבנייה.

אברהם פורז: בית המשפט קבע שחייבים לקבל היתר להתקנת כל צלחת.

אברהם פורז: אנחנו מפקיעים משר הפנים את האפשרות לקבוע מסלול ירוק, ומחייבים אתכם להתייעץ, וכל זה לא מספיק לכם.

מוריאל מטלון: שייאמר, שר התקשורת בהתייעצות עם שר הפנים.

ד"ר יזהר טל: לא היתה כאן הירדמות בשמירה.

ד"ר יזהר טל: המשרד שלנו ערני מאד.

ד"ר יזהר טל: מתן רשיון על-פי חוק הבזק, לא יכול לפתור את מכאובי התכנון והבנייה במדינה.

ד"ר יזהר טל: הרשיון ניתן מתוך הנחה שנושא התכנון והבנייה לא יכול להיפתר במסגרת זו.

אברהם פורז: אם יתברר שהתקנות אינן סבירות וטובות, לא נאשר אותן.

אברהם פורז: נשמע אתכם בהרחבה, ויש חובת התייעצות אתכם.

ד"ר יזהר טל: אולי נוסיף ונאמר כי המתכונת תהיה כפי שאמרתם, ובלבד שלא יהיה בתנאים כדי לקבוע בעצם היכולת לקלוט שידורים.

מוריאל מטלון: האם ברור שעד שאין תקנות, יש לנו פטור?

אתי בנדלר: לא עכשיו.

אתי בנדלר: כאשר החוק יתקבל ויפורסם ברשומות.

דרור בירנבאום: מר פורז, אתה מודע לכך שיהיו שני סוגי צלחות?

דרור בירנבאום: על-פי החוק החדש והתקנות החדשות, יהיה סוג חדש של צלחות.

אברהם פורז: מאחר ואנחנו לא הולכים לפי המתכונת עליה חשבתי מבחינת הצורה, אלא מבחינת התוכן, ומכיוון שלא נקיים היום את הכנת החוק, אני מבקש שתתחילו לעבוד על נוסח התקנות.

אברהם פורז: אנחנו מסכימים שהתקנה על הגג של צלחת שקוטרה עד 1.20 מ', תהיה פטורה מרשיון.

אברהם פורז: שר הפנים בהתייעצות עם שר התקשורת ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי לקבוע סייגים נוספים.

אברהם פורז: תעבדו על הסייגים הנוספים.

אברהם פורז: על המהות עוד נדבר, אם זה צריך להיות חצי מטר או מטר מהמעקה.

אברהם פורז: אתם צריכים לקבוע בתקנות איסורים נוספים לגבי המיקום על הגג.

אברהם פורז: זה צריך להיות מנוסח אחרת.

אברהם פורז: כדי שלא יווצר מצב בו החוק יעבור, ואז במשך תקופה מסויימת אפשר יהיה להתקין צלחות באין מפריע, תתחילו כבר היום לשנות את הנוסח.

דרור בירנבאום: על-פי חוק התכנון והבנייה, יש צורך היום בהיתר להתקנת כל צלחת, והבקשה צריכה לעבור את הוועדה המקומית.

נחום לנגנטל: כל מה שנכתוב כאן, יחול רק מיום הפרסום.

דרור בירנבאום: אם אתה יודע שאתה הולך להתאים את שני הדברים, זה בסדר, אבל אם אתה הולך לשנות את מה שנאמר כאן, זוהי אופרה אחרת.

נחום לנגנטל: החוק מחייב רק מיום הפרסום.

נחום לנגנטל: אם נכתוב שאנחנו נותנים פטור מלא, לא תהיה כל הגבלה.

נחום לנגנטל: הסכמה שלכם מצמצמת לעומת החוק המונח כאן.

נחום לנגנטל: בעוד שעל-פי החוק הזה מותר להתקין את הצלחת איפה שרוצים, אלא אם הדבר הוגבל בתקנות.

נחום לנגנטל: אצלכם לא קיימת כל הגבלה כרגע.

דרור בירנבאום: מה שאנחנו מבקשים הוא, שבעת קביעת התקנות ייאמצו את ההסדר שלנו על כל חלקיו.

נחום לנגנטל: אתה נמצא עכשיו במצב יותר טוב מבחינת החוק ממה שהצעתם.

נחום לנגנטל: ההצעה שלך מגבילה, וכאן יש הצעה מרחיבה.

אברהם פורז: עכשיו אנחנו מגיעים לסוגייה נוספת.

אברהם פורז: עזבנו את שאלת התכנון והגענו לשאלה הקניינית.

מוריאל מטלון: בסעיף נח(ב), צריך להיות ברור שאנחנו מדברים על פטור, אלא אם יש הפנייה למסלול האדום של הליך מצומצם.

אברהם פורז: זה ברור.

אברהם פורז: אני מבקש מהיועצת המשפטית שלנו יחד עם היועצים המשפטיים האחרים לוודא את זה.

אברהם פורז: כל מה שלא נופל במסגרת הפטור, טעון היתר.

אברהם פורז: אם רוצים שיהיה זה היתר מצומצם, שר הפנים יכול לקבוע בתקנות היתר לעבודה מצומצמת.

אברהם פורז: אם הוא רוצה שיהיה זה היתר רגיל, זה יהיה היתר רגיל.

אברהם פורז: אני לא מתערב בנקודה זו.

אברהם פורז: אנחנו יוצרים שני מסלולים: מסלול אחד יהיה פטור מהיתר, ומסלול שני יהיה מחוייב בהיתר.

אברהם פורז: אם זה בעבודה מצומצמת או לא – את זאת תקבעו אתם.

נחום לנגנטל: עדיף לכם היום, במצב של חקיקה ראשית, לכתוב את הדברים האלה, ואפילו לאמץ את הסיכום.

נחום לנגנטל: זה עדיף על מצב בו נתת פטור טוטלי ובלתי מוגבל, ואתה כותב "באישור ועדת הכלכלה".

רות שלגי: אפשרות אחרת היא לדחות את החקיקה בחודש.

מוריאל מטלון: בגגות רעפים אין לי פתרון, כי בחקיקה ראשית קבעת שאין פטור.

מוריאל מטלון: בגג רעפים אי אפשר להתקין צלחת באלכסון.

מוריאל מטלון: בגג רעפים, זה צריך להיות בצמוד לגג, והגענו להסכמה עם מרכז השלטון המקומי על-כך, ובלבד שהאנטנה עצמה תמוקם מעל הרעפים.

מוריאל מטלון: זאת אומרת שהבסיס הוא מתחת לרעפים.

אברהם פורז: כאשר אתה שם את הצלחת על גג הרעפים באופן שהיא חיצונית, זה לא נחשב כאילו הצלחת על הגג?

אברהם פורז: השאלה היא מהו גג.

דוידה לחמן-מסר: החיבור הוא לקיר, לא לגג.

אברהם פורז: הצלחת היא על הגג.

ד"ר יזהר טל: לכן זה צריך להיאמר במפורש.

דוידה לחמן-מסר: למה שלא נגדיר את המונח התקנה על גג?

דוידה לחמן-מסר: זו תהיה התקנה על גג הבניין ובגג רעפים.

דוידה לחמן-מסר: בדיוק על-פי הנוסח שאמרתם.

מוריאל מטלון: ההגדרה צריכה להיות גג, ובגג רעפים לרבות דופן הגג.

אברהם פורז: אני לא רוצה ליצור במסלול הירוק ירידה מהגג, לכן אני מרחיב את הגדרת הגג.

אברהם פורז: אם זה לא מספיק, בנאומי במליאת הכנסת אזכיר זאת.

אברהם פורז: אנחנו מגיעים עכשיו לשאלות הקנייניות.

אתי בנדלר: (ב)(1) לא יתקין אדם צלחת קליטה לצורך קליטת שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין בבניין, אלא על גג הבניין.

אתי בנדלר: היה הבניין בית משותף – על גג הבית המשותף.

דוידה לחמן-מסר: זהו איסור, ואני רוצה להבין מה הסנקציה.

דוידה לחמן-מסר: אם יש חצר שצמודה לדירת הקרקע שלי, ואתקין צלחת בחצר, מה תעשה לי?

דוידה לחמן-מסר: הגישה שלך היא גישת התמריץ, אבל אתה לא יכול לאסור זאת עלי.

דוידה לחמן-מסר: אני יכולה לפנות לוועדה המחוזית ולבקש היתר.

דוידה לחמן-מסר: מדוע לא יתנו לי היתר?

דוידה לחמן-מסר: מדוע כל הצלחות צריכות להיות על הגג?

דוידה לחמן-מסר: אני יכולה להבין שאתה נותן תמריץ לפטור מהיתר להתקנה על הגג.

דוידה לחמן-מסר: קשה לי לקבל שאתה אוסר בחוק הבזק התקנת צלחות בהיתר בכל מקום אחר.

אברהם פורז: אם קיים תמריץ של המסלול הירוק, רק משוגע יילך ויחפש לעצמו התקנה במקום אחר, אשר זקוקה להיתרים, אגרות ואישור מהנדס.

נחום לנגנטל: מה עם בתים שלא נרשמו כבתים משותפים?

אתי בנדלר: ההרחבה קיימת גם בחוק המקרקעין.

אברהם פורז: אני רוצה לראות אם פתרנו את בעיית התכנון.

אברהם פורז: אמרנו שאם זה כלול בתנאים האלה, ההתקנה פטורה מהיתר.

אברהם פורז: בכל מקרה אחר צריך להיות היתר.

אתי בנדלר: התקנת צלחת טעונה היתר, אלא אם היא אומרת בהוראות הסעיף.

נחום לנגנטל: מה עושים בבנייה רוויה ביישובים חדשים?

נחום לנגנטל: ישנם דיירים צמודי קרקע, ומעליהם צמודי גג.

נחום לנגנטל: מי שגר למטה, יכול להתקין רק בחצר.

אתי בנדלר: במקרה כזה מדובר בקבלת היתר.

אברהם פורז: היה לי ויכוח גם עם אנשי משרד התקשורת וגם עם אנשי משרד המשפטים.

אברהם פורז: הייתי בדעה שגם מי שיש לו גג הצמוד לדירתו, צריך לאפשר התקנת צלחת של שכן, גם אם הוא לא מסכים.

אברהם פורז: מדובר בהתקנה על המעקה.

אברהם פורז: נכון שקיימת זכות קניינית, אבל ישנם גם ערכים אחרים.

אברהם פורז: אם הצלחת עומדת במקום שאינו מפריע, יש לאשר התקנה.

אברהם פורז: זה לא צריך להיות דבר אוטומטי אלא יש צורך בהליך משפטי, במקרה של התנגדות בעל הגג.

נחום לנגנטל: בעיה אחרת קיימת בבתים החדשים, והיא דירות הדופלקס בקומה העליונה.

אברהם פורז: יש אפשרות לומר שבעל גג פרטי שמתנגד להתקנה, אינו כלול במסלול הירוק.

אברהם פורז: אפשרות אחרת היא שאם בעל הגג הפרטי מתנגד להתקנה, רשאי הרוצה להתקין לפנות למפקח על רישום מקרקעין.

אברהם פורז: אם שיכנע את המפקח שהתקנת הצלחת אינה מפריעה, אפשר יהיה לכוף עליו התקנה על המעקה.

אברהם הירשזון: יכול להיות שהמתנגד להתקנת צלחת הוא אדם דתי שאינו רוצה בכך.

אברהם הירשזון: אתה מחייב אותו לשכור עורך-דין ולהיכנס להוצאות, משום שהשכן שלו לא מוכן להתחשב בו, וזאת כאשר מדובר בקניין שלו.

דוידה לחמן-מסר: בגלל שאתה רוצה אסתטיקה, אתה מוכן לפגוע בגג של חבר הכנסת הירשזון ושלי.

איתן רוב: מה דינו של דייר הקומה השנייה שרוצה להתחבר לשידורי הלוויין, והגג צמוד לבעל הקומה העליונה.

איתן רוב: האם אתם גוזרים שהדייר בקומה הראשונה או השנייה לא יוכל להתחבר ללוויין, או שאז תציעו פתרון חלופי?

אתי בנדלר: האחד הוא זכות יסוד מוגנת, והשני הוא לא בדיוק זכות יסוד מוגנת.

מוריאל מטלון: צריך לזכור שתפיסת היסוד של חוק המקרקעין היתה שהמעטפת היא רכוש משותף.

מוריאל מטלון: כך אומר החוק, אלא כדי ללכת לקראת הקבלנים וכדי לאפשר שימוש הגיוני בגגות, אמרו שאפשר להצמידם, אבל זה לא חלק מהרכוש האוטומטי שלי, זו רק הצמדה.

מוריאל מטלון: בעשרים השנים האחרונות הקבלנים מסחרו את הגגות ומכרו את הזכויות.

נחום לנגנטל: על-פי שיטת התכנון החדשה, בדרך-כלל בכל הבתים החדשים, הגגות הם חלק אינטגרלי מהדירה, בצורה של פנטהאוז או דופלקס.

מוריאל מטלון: מה שאני אומר הוא שצריך לתת פתרון לבעיה ההולכת ומחריפה.

אתי בנדלר: אני רוצה להעיר על הערה שנשמעה כאן, כי הקניין אינו ערך מקודש, ולדוגמה העברת תשתיות מים, חשמל ובביוב שאפשר להעביר ברכוש הפרטי.

אתי בנדלר: זה נכון, וזאת מסיבה פשוטה, שאם לא תתיר זאת, תסכל את האפשרות לקבל את השירותים האלה.

אתי בנדלר: כאן אתה לא מסכל אפשרות למתן שירות, אלא אתה אומר שיש אפשרות אחרת, אבל המחיר הוא פגיעה באסתטיקה.

אתי בנדלר: אם אתה אומר שניתן יהיה להשתמש ברכוש הפרטי, אם אין פתרון אחר לקליטת השידורים ברכוש המשותף, את זאת אפשר לקבל.

האלטרנטיבה השניה: האפשרות השלישית היא שאם יש גג צמוד ובעל הגג מתנגד, רשאי מי שרוצה לבקש את הבקשה לפנות למפקח ולבקש שיאפשרו לו להתקין על הגג, והמפקח רשאי להתיר וגם לקבוע תנאים.

נחום לנגנטל: מה ההבדל בין ב' ל-ג'?

אתי בנדלר: ההבדל בין ב' ל-ג' הוא רק אם יש או אין אפשרות להתקין את הצלחת במקום אחר.

אברהם פורז: אם לא ניתן לקלוט עם אנטנה על הגג, כי בעל הגג מתנגד, רשאי זה שרוצה להתקין לגרור אותו למפקח, על מנת שיכריח אותו.

דוידה לחמן-מסר: אפשרות ב' מקובלת עלי.

אברהם פורז: תהיינה שלוש גרסאות.

אברהם פורז: נודיע לחברי הכנסת על-כך, וניתן לשלושה-ארבעה מהמשתתפים בדיון כאן לטעון בעד ונגד, ונקיים הצבעה בהרכב מורחב של הוועדה.

אברהם פורז: זהו עניין ערכי ועקרוני הנוגע לפגיעה בזכות הקניין.

אברהם פורז: אני לא מתייחס כרגע לסעיפים, אבל אני חוזר ואומר כי נטל הפנייה למפקח הוא על המבקש להתקין.

אברהם פורז: בחוק הכבלים שיזמתי הנטל הוא הפוך.

אברהם פורז: שם מחייבים את המתנגד להתנגד.

אתי בנדלר: ייתכן שלא נפנה לסעיפים האלה, אלא ננסח מחדש.

אברהם פורז: איך אנחנו גורמים לכך שבבתים חדשים אפשר יהיה להתקין בקלות את הצלחת?

ד"ר יזהר טל: בתקנה אנחנו כותבים שהקבלן יכין תשתית להתקנת צלחת.

אברהם פורז: אני מבקש מכם סעיף שאומר מה החובה לגבי התקנת תשתית בבניינים חדשים.

דן עמר: זהו סעיף שמוצמד לחובה של הקבלן להתקין מתקן אנטנה מרכזית רגיל.

דן עמר: אנחנו מחילים על הקבלן את החובה להכין את התשתית כולל את המובילים בתוך פיר התקשורת, כולל משטח מתאים.

אברהם פורז: איפה זה יופיע?

דוד פילזר: בתוספת השנייה.

אברהם פורז: זה בסדר, מה רובינשטיין?

גיורא רובינשטיין: זה בסדר גמור.

גיורא רובינשטיין: הם עשו עבודה טובה.

דוידה לחמן-מסר: בחוק הבזק נאמר שההסכמה תהיה בעקבות פנייה לנציגות.

דוידה לחמן-מסר: אם הנציגות מתנגדת, היא צריכה לפנות.

דוידה לחמן-מסר: השאלה שלי היא כיצד משיגים את ההסכמה כאשר מדובר בגג משותף.

אברהם פורז: כמו בכבלים.

אברהם פורז: בעניין זה אנחנו הולכים לפי חוק הכבלים.

דוידה לחמן-מסר: בכל זאת צלחת על גג הבית שונה מכבלים.

דוידה לחמן-מסר: כבלים הם חוטים שעוברים על קירות הבית המשותף.

דוידה לחמן-מסר: כאן בכל זאת יש משטח מסוים, ואם תהיה יותר מצלחת אחת, הדיירים צריכים לקבל איזו שהיא החלטה.

דוידה לחמן-מסר: השאלה היא מהו הרוב הרלוונטי.

דוידה לחמן-מסר: אין ספק שלא כולם צריכים להסכים.

דוידה לחמן-מסר: חשבתי שצריכה להיות הסכמה של רוב הדיירים.

דוידה לחמן-מסר: אם רוב הדיירים לא מסכימים והנציגות מסכימה---

מיכל רפאלי-כדורי: כל האזורים שהכבלים לא נכנסו בהם, הם אזורים מעורבים.

דוידה לחמן-מסר: אפשרות נוספת היא לפנות לנציגות הבית המשותף, והשאלה היא כמה זמן יהיה לה כדי להגיב.

דוידה לחמן-מסר: נאמר כי יש לה 30 יום.

דוידה לחמן-מסר: חוק הכבלים אומר כי אם לא התקבלה הסכמת הנציגות תוך 30 יום, הוא מתקין.

דוידה לחמן-מסר: זה לא מתקבל על הדעת.

דוידה לחמן-מסר: אתה צריך להמתין לפחות 60 יום.

אברהם פורז: אין זכות לנציגות למנוע ממני לקלוט שידורי לוויין.

דוידה לחמן-מסר: אתה נותן לגג המשותף אור ירוק.

דוידה לחמן-מסר: באה הנציגות ואומרת כי בבית המסוים מחצית הדיירים מסכימים ומחצית מתנגדים.

דוידה לחמן-מסר: לא מדובר בצלחת אחת, ואנחנו כממשלה סבורים שפרק זמן של 30 יום אינו מספיק.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו רוצים שייאמר 45 יום.

אברהם הירשזון: תציע שתי גרסאות.

אברהם פורז: לגבי התקנת צלחת על גג משותף, אנחנו מאמצים את המודל שקיים לגבי הכבלים.

אברהם פורז: תהיה גרסה נוספת של 45 יום, ועוד גרסה של 60 יום, כלומר 3 גרסאות.

מוריאל מטלון: חוק התכנון והבניה מלא סעיפים בהם יש 30 יום כדי להתנגד.

דוידה לחמן-מסר: כפי שהחוק הזה מנוסח, פעם אחת צלחת – תמיד צלחת.

דוידה לחמן-מסר: אם מבקשים שימוש אחר לגג המשותף, האם אפשר יהיה להסיר את הצלחת מהגג ועל-פי איזה הסדר?

דוידה לחמן-מסר: אם נציגות הבית המשותף מחליטה שהיא רוצה להסיר את הצלחת, היא תוכל לפנות למפקח ולבקש להסירה.

אתי בנדלר: להסרתה או להעתקת מקומה.

אתי בנדלר: אני רוצה להבין את הנאמר: אני גרה בבית משותף שרוב דייריו החליטו שהם רוצים להתקין צלחת.

אתי בנדלר: במשך השנים התחלפו רוב הדיירים ורוב הדיירים החדשים הם חרדיים.

אתי בנדלר: השאלה אם אפשר לאלץ אותי להתנתק משידורי הלוויין.

אברהם פורז: נקיים את הדיון על-כך בישיבה הבאה.

מיכל רפאלי-כדורי: אני רוצה להזכיר כי בירושלים ישנם אזורים שלמים שהכבלים לא נכנסו אליהם, כי יש בהם בתים מעורבים של דיירים חילוניים ודתיים.

מיכל רפאלי-כדורי: בדיוק שם הרוב הוא שכופה על המיעוט.

אברהם פורז: הבעיה התעוררה ופתרנו אותה על-ידי חוק.

אברהם פורז: האכיפה האמיתית היחידה שקיימת, היא איסור על החברה לספק שירות למי שהתקין את הצלחת בדרך לא חוקית.

ד"ר יזהר טל: זה בעייתי.

ד"ר יזהר טל: זו הופכת לפעולה שהיא עבירה על חוק הבזק.

ד"ר יזהר טל: אני חושב שכאן כורכים מין בשאינו מינו.

אברהם פורז: התקנת הצלחות האלה תיעשה על-ידי קבלנים מורשים עם מפענחים (דיקודרים).

אברהם פורז: זוהי מערכת שמפוקחת היטב על-ידם.

אברהם פורז: הם חייבים לוודא שהצלחות הותקנו כיאות.

אברהם פורז: אם אני לא מטיל עליכם את האיסור לספק שירות למי שהתקין צלחת שלא כדין, אני לא מקדם את החוק הזה.

איתן רוב: איך אתה רוצה שאפקח?

אברהם פורז: אין שום בעיה.

אברהם פורז: אם יפנו את תשומת-לבך להתקנה ללא רשות, אתה תפסיק את השירות.

איתן רוב: על-פי תנאי הרשיון, יש אפשרות שהלקוח יבצע התקנה עצמית.

איתן רוב: אם אדם התקין באופן עצמאי, שלא באמצעות הגופים שאני מפקח עליהם, איך אדע על-כך?

אברהם פורז: אל תאפשר זאת.

אברהם פורז: אני מבקש ממר טל לבדוק את העניין.

אברהם פורז: אם אין לי יכולת למנוע מתן שירות ממי שהתקין ללא רשות, אין לי יכולת אכיפה.

דוידה לחמן-מסר: נניח שתכתוב כי לא יינתן שירות, אלא למי שהתקין כדין, איך אדע בפועל מה קורה?

אברהם פורז: באמצעות שכן או הוועדה המקומית.

דוידה לחמן-מסר: אם כך, תעזוב את בעל הזיכיון.

דוידה לחמן-מסר: אם אתה יוצא מתוך הנחה שבעל הזיכיון לא ייתן שירותים אלא למי שהתקין כדין, האם אני צריכה להראות לו פתק?

דוידה לחמן-מסר: הסכמת איתי שבחצר שלי אני יכולה להתקין צלחת בהיתר של הרשות המקומית.

דוידה לחמן-מסר: האם אצטרך להראות למפקח פתק שהתקנתי כדין?

אברהם פורז: קיבלת את ההיתר מראש.

דוידה לחמן-מסר: אם הוא לא ביקש ממני רשיון והוא נותן לי שירותים, מה הוא עשה?

דוידה לחמן-מסר: האם יש בכך הפרה יסודית של הזיכיון ובגללה נשלול לו את הרשיון?

אברהם פורז: כן.

אברהם פורז: טוב שאת מסבה לכך את תשומת-לבי.

אברהם פורז: אמצא דרך לקנוס אותם על מתן שירות למי שהתקין שלא כדין.

אברהם פורז: הוא לא צריך להיות שוטר, אבל אם הובא לידיעתו שמישהו התקין את הצלחת שלא כדין, הוא צריך להפסיק לו את השירות.

אברהם פורז: יכולה להיות סיטואציה שהתקין כדין, ואחר-כך הזיז את הצלחת.

אברהם פורז: אם ההתקנה העצמית נעשתה בחצר, אפשר לבקש לראות את ההיתר.

אברהם הירשזון: אני מציע שלקראת הישיבה הבאה תחשוב על פתרון שיהיה ישים.

דוידה לחמן-מסר: ההסתברות שתדע שהוא נותן שירותים שלא כדין, היא הסתברות נמוכה מאד.

אברהם פורז: אדבר עם כל הארגונים הירוקים שיהיו הגורם האוכף, והם ילשינו על כל מי שהתקין צלחת על הקיר.

דוידה לחמן-מסר: מה תהיה הסנקציה?

אברהם פורז: הם יפסיקו את השידור.

אברהם פורז: אם יחליטו שממשיכים לספק שירות לכל מי שהתקין שלא כדין, תהיה זו הפרה יסודית של הזיכיון על-פי החוק.

אברהם פורז: אם יידעו שאי אפשר לספק שירות למי שמתקין צלחת שלא כדין, הכל יהיה כדין.

אברהם פורז: אני מודה לכם.

אברהם פורז: הישיבה הבאה ביום ב' הקרוב, 22 במאי, בשעה 11:30.