ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 114, 2000-04-30 14:00

חברי הוועדה: מיכאל איתן לימור לבנת גדעון עזרא

מוזמנים: עמית שגיא משרד התקשורת דני רוזן מנכ"ל משרד התקשורת יזהר טל יועץ משפטי, משרד התקשורת נילי יבנאלי המועצה לשידורי כבלים אלי ניסן ראש ענף מינהלת, המועצה לשידורי כבלים דורית ענבר יו"ר המועצה לשידורי כבלים יואל נווה אגף תקציבים, משרד האוצר אמיר לוי משרד האוצר דוידה לחמן-מסר משנה ליועץ המשפטי לממשלה אבי גבאי סמנכ"ל כלכלה, חברת “בזק” בושמת שלוש יועצת משפטית, חברת “בזק” אילת כהן-מעגן לשכה משפטית, חברת “בזק” יוסי ליטמן סגן סמנכ"ל שיווק, חברת “בזק” רובי שטיינברג סגן דוברת “בזק” דודו מזרחי חטיבת כלכלה, חברת “בזק” יוסי דואר מנכ"ל תבל דני יעקבי נשיא מתב יעל מיטס יועצת משפטית, די.

מוזמנים: בי.

מוזמנים: אס.

מוזמנים: שירותי לווין בע"מ מיכל רפאלי-כדורי סמנכ"ל די.

מוזמנים: בי.אס.

מוזמנים: שירותי לווין בע"מ יאיר יוספי מנהל המשרד לפיתוח עסקי, מוטורולה אביגדור קוך יועץ תקשורת, מוטורולה אבי רימון יועץ משפטי, מוטורולה אביעד ויסולי קו חם לצרכן – יו"ר רענן צמח ראש תחום הנדסה, חברת סלקום טוני גרינמן פורום היוצרים בקולנוע ובטלוויזיה עדי לוי פורום היוצרים בקולנוע ובטלוויזיה איל מלומן פורום היוצרים בקולנוע ובטלוויזיה

קצרנית: נושא: השלכות חוות דעת היועץ המשפטי לממשלה על תחום התקשורת.

קצרנית: השלכות חוות דעת היועץ המשפטי לממשלה על תחום התקשורת.

אברהם פורז: במהלך פגרת הכנסת ניתנה חוות דעתו של היועץ המשפטי לממשלה.

אברהם פורז: מה שברור מחוות הדעת הוא שתצטרך להיות הצעת חוק ממשלתית שתנסה להסדיר כמה דברים שעדיין לא ברורים.

אברהם פורז: הצעת החוק הממשלתית תגיע ככל הנראה לוועדת הכלכלה, שהיא הוועדה המוסמכת לעניין חוק ה”בזק”.

אברהם פורז: על מנת שאנחנו לא נהיה בבחינת מחכים בשקט עד שהממשלה תגבש משהו, אני חושב שמותר לנו להיות מעורבים בתהליך הזה כבר מהשלב הזה.

אברהם פורז: זימנתי את הישיבה כדי לשמוע מהגורמים השונים שהיו מעורבים בעניין איך הם רואים את הדברים לאחר חוות דעתו של היועץ המשפטי לממשלה, מתוך הנחה שזה הדין.

אברהם פורז: חלק מהטענות שנשמעו במהלך התקופה, פרשנויות כאלה או אחרות למצב המשפטי, כוחן היה יפה עד למועד שבו היועץ המשפטי לממשלה נתן את חוות דעתו.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים לדעת מדוע במדינת ישראל אין אינטרנט מהיר.

אברהם פורז: יש תשובה בחוות הדעת.

מיכאל איתן: תסלח לי, אברהם, אין תשובה.

מיכאל איתן: בחוות הדעת הוא שואל גם כן למה אין.

מיכאל איתן: חוות הדעת מתייחסת לטכנולוגיה אחת שבאמצעותה ניתן לספק אינטרנט מהיר, שאנחנו בהחלט מעוניינים בה.

מיכאל איתן: יש טכנולוגיות נוספות, זמינות, אפשריות.

מיכאל איתן: אני יודע על 3: ADSL, LMDS ולווין.

מיכאל איתן: מדובר על 3 טכנולוגיות שבאמצעותן ניתן תוך פרק זמן די קצר לחבר בתים, עסקים, משרדי ממשלה לאינטרנט מהיר, כמו שנעשה בקצב מוגבר היום בכל מיני מדינות בעולם.

מיכאל איתן: עד שיגמרו את המשחקים עם הכבלים, חלק מהציבור יכול לקבל את זה באמצעים אחרים.

אברהם פורז: אנחנו נשמע ממר רוזן, אני מניח, גם תשובה לשאלה הזאת.

דני רוזן: אני מסכים עם מה שאמר חבר הכנסת איתן, שיש חשיבות מיוחדת של שירותים ותחרות בשירותי אינטרנט.

דני רוזן: זו חשיבות מאוד מאוד מיוחדת לכל הכלכלה הישראלית.

דני רוזן: אנחנו הצגנו את זה כבר כמה פעמים בעבר.

דני רוזן: בעקבות חוות דעתו של היועץ אנחנו עושים תיקון חקיקה.

אברהם פורז: אין היום מכשול לתת למישהו לעשות טכנולוגיה אחרת.

דני רוזן: הקביעה של היועץ היא שאי אפשר לתת לכבלים רשיון לתת שירותי “בזק” לפני שעושים הסדר בחקיקה לגביהם.

דני רוזן: ההסכם בחקיקה אמור לטפל בכבלים, אם כי ברור שיש כמה דברים שמשליכים על כל הענף.

דני רוזן: אנחנו עושים עבודה מאוד מאוד מאומצת להביא את החקיקה.

דני רוזן: אנחנו רוצים לגמור את המסלול בתוך הממשלה ולהביא את החקיקה לכנסת עוד במושב הזה.

דני רוזן: אנחנו עובדים מאוד מאוד אינטנסיבי על החלק שלנו.

דני רוזן: זה לא דבר שדנים בו ביום אחד.

מיכאל איתן: למה שלא תדונו ביום אחד?

מיכאל איתן: אתה חושב שמחכים לנו?

דני רוזן: כמה ידונו פה אתם תקבעו.

דני רוזן: אני מדבר בתוך המערכת הממשלתית, לפני שזה יגיע לפה.

דני רוזן: אני רוצה לעשות את זה מהר מאוד.

דני רוזן: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד האוצר ומשרד המשפטים, במגמה להעביר את זה לוועדת שרים לחקיקה ממש מהר ולהביא את זה לכנסת בצורה שיהיה מספיק זמן לדון.

דני רוזן: במקביל, ברגע שנבין איפה החקיקה מתיישבת לנו, נוכל לרוץ ביתר הנושאים, כמו התקנות שצריך לראות אם משהו לא משתנה בהן בעקבות הדברים האלה.

מיכאל איתן: מי עוסק במלאכת החקיקה?

דני רוזן: מי שמוביל את המהלך זה ד"ר יזהר טל ממשרד התקשורת, אבל בפועל ברור שכל יתר משרדי הממשלה השונים יהיו שותפים לזה.

מיכאל איתן: אי אפשר לעשות איזה קיצור דרך ולהתחיל כבר בתהליך ההכנה הראשוני?

דני רוזן: נשמח אם אפשר יהיה לקצר.

מיכאל איתן: מדוע אי אפשר להקים איזה צוות, כדי שכבר על הטיוטה הראשונה שאתה מכין תוכל לשמוע ולראות איפה הנקודות הבעייתיות?

אברהם פורז: אני חושב שמשרדי האוצר והמשפטים יודעים.

יזהר טל: יש דרכים לקיצור זמנים.

יזהר טל: אפשר לקבל אישור ממשרד המשפטים לקצר את זה ל-10 ימים.

מיכאל איתן: מתי תגמור את הטיוטה שלך?

יזהר טל: אני לא אתן עכשיו מועד.

יזהר טל: זה תהליך מורכב שמשתתפים בו הרבה גורמים.

מיכאל איתן: כבר בעבודה הראשונית שלך?

יזהר טל: כבר בעבודה הראשונית שלנו.

אברהם פורז: ד"ר טל, האם אין סיכוי שעד סוף מאי תהיה חוברת כחולה אשר תגיע לקריאה ראשונה למליאה?

יזהר טל: אני לא רוצה לנבא.

אברהם פורז: אם תתנו לנו את יוני ויולי, אנחנו נשתדל לגמור.

יזהר טל: אנחנו נעשה מאמץ.

אברהם פורז: אל תבואו אלינו ביומיים האחרונים לפני הפגרה.

אברהם פורז: תעשו מאמץ תוך חודש ימים.

יזהר טל: אני לא נביא, ואני לא רוצה לנקוב במועד שאני לא יכול לדעת מראש אם אפשר יהיה לעמוד בו.

מיכאל איתן: אתה היחיד שיכול להגיד כאן מילה.

יזהר טל: מדובר על עבודה עם הרבה גורמים בתוך הממשלה.

יזהר טל: אני לא רוצה לתת מראש הארכת זמן.

דני רוזן: אנחנו עושים כל מאמץ כדי שהדבר הזה יהיה מונח בפניכם עוד במהלך המושב הזה.

לימור לבנת: מעבר לתיקוני החקיקה האלה שאמורים לאפשר לכבלים לתת שירותי תקשורת - שבפסיקת היועץ רשיונות הכבלים נועדו לשידורי טלוויזיה ולא לשידורי טלקום ולכן דרוש תיקון חקיקה - מדוע המשרד לא נותן בינתיים רשיונות לאינטרנט רחב?

לימור לבנת: מדוע לא מוציאים מכרז לשישית של הכבלים לגבי מה שהם יכולים לעשות, ללא שום בעיה וללא שום קשר כרגע לחקיקה בעניין הכבלים שצריכה להיות מובאת?

לימור לבנת: מדוע משרד התקשורת לא מאפשר רשיונות לLMDS, לADSL, שירותים שיכולים להיות גם באמצעות לווינים?

לימור לבנת: האם בדעת המשרד לאפשר, ללא שום קשר, מבלי שזה יעכב וללא זיקה בהכרח, את האפשרויות הנוספות שישנן?

דני רוזן: אנחנו בעצם פועלים לקדם את כל הנושאים שהזכרת, כמו כל מתן שירותי ADSL על ידי "“בזק”", כמו את אותן תקנות שמאפשרות לכל גוף שרוצה בכך לבוא לקחת רשיון ולתת שירותים.

דני רוזן: יש גם גופים, כנראה, שרוצים לשים סיבים אופטיים באדמה.

דני רוזן: אנחנו רוצים לקדם את מכרז .

דני רוזן: LMDS אנחנו רק רוצים לראות איך הם מסתדרים וללכת קדימה.

מיכאל איתן: מתי זה יהיה?

דני רוזן: לגבי השישית, יו"ר המועצה לשידורי כבלים עובדת על הכנת המכרזים.

דני רוזן: אין שום דבר שמעכב אותם, פרט העבודה של ההכנה.

לימור לבנת: בסדר, אבל שימוש בתשתית של השישית לצורכי אינטרנט, למשל?

דני רוזן: אי אפשר גם וגם.

דני רוזן: אני מציע לכבלים לייצג את עצמם.

דני רוזן: התקנות היו מוכנות.

דני רוזן: אנחנו צריכים לעשות תיקון קל בעקבות פסיקת היועץ.

דני רוזן: הכבלים הרי לא יכולים לקבל רשיון עד שלא יהיה שינוי בחקיקה.

דני רוזן: אנחנו רוצים לעשות איזה יישור קו בנושא החקיקה כדי לראות שבאמת אפשר ללכת קדימה.

דני רוזן: אנחנו סירבנו בזמנו לאשר את הADSL ב“בזק”, כפי ש“בזק” אישר אותו, כי בתיק השירות ש”בזק” הגיש לנו היה מקדם מונופול מוחלט על אינטרנט מהיר שמוציא את כל ספקי האינטרנט מחוץ לעסק.

דני רוזן: לכן דרשנו מהם שינויים בתיק שלהם.

דני רוזן: הפרשנות שלנו לתיק השירות שקיבלנו מ”בזק” היתה ש”בזק” לא נותן שירות שהמחשב שלך בבית מחובר בחיבור קבוע לספק אינטרנט מהיר לפי בחירתך.

דני רוזן: “בזק” הגיש לנו הצעה לתיק שירות בABSL.

דני רוזן: נתנו ל”בזק” בזמנו אישור לניסוי, שאחר כך “בזק” רצה להפוך אותו מניסוי לשירות.

דני רוזן: תיק השירות שקיבלנו יוצר כמה בעיות בתחרות ההוגנת: 1.

דני רוזן: הוא לא איפשר ללקוח לבחור ספק אינטרנט לפי בחירתו ולהיות מחובר אליו באופן קבוע ב .

דני רוזן: absl אנחנו שזה לא נכון, ולכן דרשנו מ”בזק” להוסיף את זה מהתיק שלו.

דני רוזן: 2.

דני רוזן: “בזק” רצה להקים שירות שכשאתה נכנס למסך של “בזק” אתה בוחר אם אתה רוצה סרט, אם אתה רוצה תוכן וכן הלאה וכן הלאה.

דני רוזן: אנחנו אמרנו: לא, תחליף את המסך הזה למסך כמו בשירות 135, שתהיה רשימת ספקי אינטרנט והלקוח יבחר.

דני רוזן: אם הלקוח רוצה להיות לקוח מזדמן, צריך לאפשר לו.

דני רוזן: ל”בזק” אין רשיון להיות ספק אינטרנט.

דני רוזן: יש הפרדה מבנית.

דני רוזן: ל”בזק” יש חברות בת שמספקות אינטרנט.

דני רוזן: הוא יכול להקים נוספות אם הוא רוצה, אבל “בזק” איננו ספק אינטרנט.

דני רוזן: אתה יכול להיות היום ספק תוכן בלי רשיון, ואתה יכול להיות ספק תוכן שלוקח רשיון.

דני רוזן: יש כאלה ויש כאלה.

דני רוזן: אין לנו בעיה ש”בזק” תכניס ספקי אינטרנט כמו "וואלה", אבל לא ש”בזק” יבחר את התכנים, יממן אותם.

דני רוזן: לזה לא הסכמנו.

דני רוזן: אלה היו המחלוקות העיקריות שלנו עם “בזק”.

דני רוזן: אני מקווה ש”בזק” יחזור עם תיק שירות מתוקן.

דני רוזן: נדמה לי שהשבוע יש לנו פגישה עם “בזק”.

דני רוזן: אני מקווה שנגיע להסכמה ונוכל לאשר ל”בזק” את השירות ABSL.

דני רוזן: יש בינתיים כמה התלבטויות נוספות שאנחנו צריכים לבדוק את עצמינו בנוגע אליהן.

דני רוזן: אם נכונה הערכה ש”בזק” יהיה הגורם הדומיננטי בשוק האינטרנט רחב הסרט תקופה מאוד ארוכה, אז יכול להיות שצריך לעשות כמה דברים נוספים.

מיכאל איתן: מה שאתה אומר לי עכשיו הוא שנחכה המון זמן עד לכבלים.

מיכאל איתן: אתה הודעת לנו שזה יקח זמן.

מיכאל איתן: עכשיו אני מבין למה הוא לא רוצה לתת תאריך יעד.

מיכאל איתן: אתם פשוט עובדים עלינו .

מיכאל איתן: תגידו שזה עניין של שנה, שנתיים.

מיכאל איתן: תגידו את האמת.

דני רוזן: אני יודע מתי אני בא לכנסת עם חקיקה.

דני רוזן: כבר אמרתי לך מתי אני מתכוון לבוא.

דני רוזן: אין לי מושג כמה זמן.

דני רוזן: .

מיכאל איתן: אז למה אתה אומר שהם יהיו שחקן בלעדי ברחב סרט?

דני רוזן: אני לא יודע.

מיכאל איתן: אתה אמרת את זה הרגע.

מיכאל איתן: אתה אמרת שאתה מפחד שהם יהיו שחקן בלעדי הרבה מאוד זמן.

לימור לבנת: אפשר להטיל עליהם פיקוח בהיותם מונופול גם על הנושאים האלה.

אברהם פורז: כן, אבל ההנחה היא שאם בשלב הנוכחי “בזק” מקבלת את זה וכולם רוצים את זה.

אברהם פורז: .

אברהם פורז: כמה אנשים את מכירה שיש להם סניף בנק במקום שהם גרו לפני 20 שנה?

מיכאל איתן: עזוב, אברהם, אנשים מחזיקים 80 פלאפונים.

מיכאל איתן: מה זה משנה.

לימור לבנת: זה לא אומר כלום.

לימור לבנת: התחרות יותר חזקה מכל זה.

מיכאל איתן: לכן כולם ירכבו על חמורים.

מיכאל איתן: עד שלא יהיו כל הפירמות של המכוניות, אנחנו לא נביא מכוניות לארץ.

מיכאל איתן: למה ששברולט יהיו ראשונים?

מיכאל איתן: נחכה עד שכולם יהיו.

לימור לבנת: אפשר לפקח על התנאים ועל התעריפים, אם רוצים, כי “בזק” היא מונופול.

לימור לבנת: ניתן לעשות את זה.

דני רוזן: אפשר להוסיף פיקוח על התעריפים של “בזק”, או דברים מהסוג הזה.

דני רוזן: אני מקווה שעם “בזק” נוכל להגיע מהר לפתרון.

אברהם פורז: אפשר לעשות את זה במקביל, ללא שום קשר לתקנות.

דני רוזן: ברגע שהשר יחתום על התקנות לגבי הכבלים ונראה שזה מתיישר עם כל יתר הדברים שאנחנו מגלגלים בתיקון החקיקה, נצא למכרז.

דני רוזן: להערכתי, מספר שבועות אחרי פירסום התקנות אפשר יהיה לצאת למכרז על ABSL.

לימור לבנת: איזה תקנות?

דני רוזן: תקנות להליכים ותנאים למתן רשיון כללי לשירותי “בזק” נייחים.

לימור לבנת: זה התיקון שעליו מדובר?

דני רוזן: אנחנו צריכים לבוא לכנסת בתיקון חקיקה.

דני רוזן: עיקרו של תיקון החקיקה הוא לאפשר לבעלי זכיונות לתת רשיון למתן שירותי “בזק” לכבלים.

דני רוזן: זה תיקון החקיקה לפי מה שהיועץ קבע.

דני רוזן: אנחנו נעשה את זה כמה שיותר מהר, כדי שזה יוכל להיות נידון במושב הזה של הכנסת.

דני רוזן: הנושא הבא הוא הABSL ב”בזק”, כלומר אישור תיק השירות של “בזק”.

דני רוזן: באישור תיק השירות הזכרתי נקודות שהיו במחלוקת בינינו ובין “בזק”.

דני רוזן: אני מקווה ש”בזק” יבוא עם פתרונות לזה ואפשר יהיה לאשר להם את התיק שירות.

דני רוזן: בגלל כל מיני חששות שיש לנו לגבי התעריפים, חשבנו שנכון לעשות כמה דברים נוספים, כמו פיקוח על תעריפים, שלא התכוונו לעשות.

דני רוזן: נקודה שלישית: הכנו תקנות על פי חוק ה”בזק” להליכים בתנאים למתן רשיון כללי לשירותי “בזק” נייחים.

דני רוזן: התקנות כעיקרון היו מוכנות, אבל בגלל הפסיקה של היועץ המשפטי לממשלה אנחנו צריכים לעשות בהן תיקון.

דני רוזן: אנחנו צריכים לבדוק את עצמינו לרוחב, ואז השר יוכל לחתום על התקנות.

דני רוזן: כל מי שירצה יוכל להגיש בקשה ולקבל רשיון, בעיקר לוויינים וכאלה שרוצים להניח סיבים אופטיים לתשתיות כאלה.

דני רוזן: לגבי תדרים, אנחנו רוצים לצאת עם מכרז תדרים.

דני רוזן: נוכל לצאת עם המכרז, מה שנקרא רשיון משולב לרשת גישה אלחוטית.

מיכאל איתן: מה עניין השילוב כאן?

דני רוזן: זה ישולב גם לפי פקודת ההרכב האלחוטי וגם לפי חוק ה”בזק”.

דני רוזן: אנחנו עם זה נוכל לצאת כמה שבועות אחרי פירסום התקנות, כי התקנות קובעות בעצם את כללי הבעלויות הצולבות.

דני רוזן: הקבוצות הרלוונטיות שמוכנות להתמודד במכרזים, עד שהן לא רואות את זה הן לא יכולות להתארגן.

דני רוזן: לא יהיה מי שיקנה אם נפרסם מכרז בלי זה.

איתן מיכאל: השאלה הקריטית זה מתי יהיו התקנות.

דני רוזן: אכן כן.

מיכאל איתן: נו, מתי?

דני רוזן: אנחנו בעיצומו של תהליך בדיקת כל הפרטים.

דני רוזן: אנחנו מבינים את החשיבות של זה.

דני רוזן: אנחנו עובדים קשה מאוד לבדוק את זה.

דני רוזן: אני מאוד מקווה שבזמן קצר נגמור ונוכל לרוץ קדימה, אבל אני לא רוצה כרגע להתחייב.

מיכאל איתן: אתם כל הזמן בודקים, כל הזמן לומדים וכל הזמן מכינים.

מיכאל איתן: אני צריך לבוא ולראות איך הדבר הזה נעשה.

מיכאל איתן: אני לא יכול לצאת מכאן מעודד.

מיכאל איתן: אני לא יודע כלום.

מיכאל איתן: חזרנו לנקודת ההתחלה, שאנחנו לא יודעים שום דבר.

מיכאל איתן: אני יודע שכמה שבועות לאחר שיוכנו התקנות יקרה כך וכך, אבל אני לא יודע מתי הן יוכנו.

מיכאל איתן: אתם עם עניין התקנות כבר מוכנים, רק לא רציתם להביא אותו הנה.

מיכאל איתן: אנחנו ביקשנו את תקנות המפעיל שאתם בזמנו הכנתם.

מיכאל איתן: אם היועץ המשפטי היה אומר שמותר לכם, היו לכם תקנות מוכנות כבר היום, לא היתה פה ישיבה.

מיכאל איתן: אני אמרתי לכם אז: תפסיקו לעשות את זה במחתרת.

מיכאל איתן: זה לא העידן.

מיכאל איתן: אתה, דני, מכיר את העידן הזה.

מיכאל איתן: העידן הזה זה עידן פתוח.

מיכאל איתן: היום אפילו מייקרוסופט מכריחים להוציא את הקודים של הפיתוח.

מיכאל איתן: אי אפשר שתשבו שם בעצמכם ותדגרו.

מיכאל איתן: תוציאו את זה לדיון ציבורי.

מיכאל איתן: מזמן הייתם מוציאים את התקנות האלה.

מיכאל איתן: כל הבעלויות הצולבות, עם כל הכבוד, זה לא תפקידכם.

מיכאל איתן: אתה איש טכני.

מיכאל איתן: בעלויות צולבות זו שאלה פוליטית.

מיכאל איתן: אתה לא אחראי לקביעת המדיניות של חופש ודמוקרטיה.

דוידה לחמן-מסר: כשהוא מדבר על בעלויות צולבות, הוא מתייחס ל”בזק” וגורמים אחרים בתחום התקשורת.

דוידה לחמן-מסר: הביצה הזאת זה משהו אחר.

מיכאל איתן: זה אותו דבר.

מיכאל איתן: ברמה הכללית אני רוצה לומר לכם שאנחנו רוצים לעזור לכם לקצר את לוחות הזמנים.

מיכאל איתן: אל תפחדו.

לימור לבנת: אולי הם מפחדים מהכבלים.

מיכאל איתן: אני רוצה לראות איפה אני יכול לעזור.

מיכאל איתן: לגבי הנושא של הADSL, גם כאן אתם מסתבכים בדברים שאתם לא צריכים לבד להכריע בהם.

מיכאל איתן: למה שלא תעזר בנו?

מיכאל איתן: אנחנו גם יכולים להגיד באיזו מידה אנחנו רואים סכנה ש”בזק” יהיה ספק תוכן - כן או לא.

מיכאל איתן: זו לא שאלה ציבורית?

מיכאל איתן: צריך להיות מהנדס תקשורת בשביל זה?

מיכאל איתן: תן גם לאחרים קצת להיות שותפים במהלכים האלה.

מיכאל איתן: תפתח את השורות.

מיכאל איתן: זה יעזור לך.

מיכאל איתן: לגבי הLMDS, אין ויכוח, חוזרים עוד פעם לעניין התקנות על מנת לקצר את לוחות הזמנים.

מיכאל איתן: תן לי לוחות זמנים הכי משוערים שאתה יכול לתת.

מיכאל איתן: תן לי משהו, כדי שאני אאחז בו.

מיכאל איתן: אני לא מוכן לשמוע עוד פעם ועוד פעם: אנחנו בודקים, אנחנו לומדים, אנחנו בוחנים.

לימור לבנת: אני רוצה להבין למה יש כרגע עיכוב במתן הרשיונות למכרזים לגבי הADSL.

לימור לבנת: אם באמת זה הולך להגמר השבוע ויקבלו רשיון, אז אני מברכת על זה, אבל שלא אז יתחילו רק לבחון מהתחלה איזו אכיפה צריך להשיט על “בזק”.

לימור לבנת: אני מקווה שאת זה עושים עכשיו.

לימור לבנת: אשר לLMDS, אני מבינה ששאלת הבעלויות הצולבות היא שאלה נכבדה ושאלה חשובה, אבל אם זה הדבר היחיד שמעכב את הרשיונות לLMDS – כך הבנתי מהמנכ"ל קודם – אז אני חושבת שאת זה אפשר לפתור בפרק זמן מהיר יחסית.

לימור לבנת: ועדת הכלכלה יכולה וצריכה להיות מעורבת בעניין הזה.

לימור לבנת: אם למשרד התקשורת תהיה הצעה, יהיו כאן דיונים, אבל תשבו 2,3 ישיבות ותגמרו את העניין.

לימור לבנת: אפשר לעשות את זה תוך שבוע וחצי.

לימור לבנת: אין שום סיבה לדחות את זה.

לימור לבנת: לא כך התרשמתי מהדברים שנאמרו על ידי מנכ"ל משרד התקשורת.

לימור לבנת: אם הוא היה אומר חודש, גם היתה נחה דעתינו, אבל מנימת הדברים עולה שזה עוד עניין ארוך.

לימור לבנת: האם עניין הרשיונות לLMDS מותנה בפירסום התקנות לתחרות בתקשורת הפנים ארצית נייחת בגלל עניין הבעלות הצולבת בלבד, או בגלל דברים אחרים נוספים?

לימור לבנת: אני לא הבנתי אם יש כאן מגבלה שהיועץ המשפטי לממשלה הטיל בעניין הזה.

לימור לבנת: אם הוא הטיל מגבלה כזו, אולי לא הבנתי.

לימור לבנת: האם הוא הטיל?

דוידה לחמן-מסר: לא.

לימור לבנת: אם הוא לא הטיל אז למה צריך לחכות?

לימור לבנת: יש כאן סתירה בדברים.

לימור לבנת: אומר המנכ"ל שצריך לחכות לתקנות לפתיחת תקשורת פנים ארצית נייחת.

לימור לבנת: אומרת דידי, היועצת המשפטית: הוא לא פסק בקביעתו שכדי לתת רשיונות לLMDS.

לימור לבנת: .

דני רוזן: זה לא בקביעה הזאת.

דני רוזן: מדובר על מנגנון ישן.

לימור לבנת: אם זה לא שייך, אז על מה זה כן נשען?

לימור לבנת: מדוע רוצים להמתין?

לימור לבנת: אני עוד לא הצלחתי לרדת לסוף העניין.

לימור לבנת: אני מציעה שהוועדה כן תרד לסוף העניין: מדוע לא ניתן לגמור עכשיו את נושא הרשיונות לLMDS?

לימור לבנת: קראתי גם רעיונות עם כמה מפעילים פוטנציאלים שמעוניינים מאוד ברשיונות אבל הם לא מצליחים לקבל את הרשיונות.

לימור לבנת: אני רוצה לחזור לנושא של השישית בכבלים.

לימור לבנת: אני יושבת בביתי, רואה פרסומות של יוסי דואר ושל חברות הכבלים האחרות שהנה עוד מעט יש לנו אינטרנט מהיר.

לימור לבנת: האמת היא שהרמתי מיד טלפון וביקשתי להזמין אינטרנט מהיר, אבל אמרו לי שעוד אין.

לימור לבנת: הבן שלי שאל אותי למה יש פירסומות.

לימור לבנת: אני לא ידעתי מה להסביר לו.

לימור לבנת: אם כל כך טוב והכל ערוך ומוכן לאינטרנט מהיר, אז גם השישית של קיבולת הכבלים איננה מוגבלת כפי שהיא היתה בהיותה אנלוגית.

לימור לבנת: על כן, סיפור הערוצים היעודיים, עם כל הכבוד לו – ואני בעדם – לא צריך למנוע, להבנתי, פירסום מכרז לאינטרנט מהיר על השישית של הכבלים.

לימור לבנת: הדברים קבועים בחוק.

לימור לבנת: אני חושבת שאני פטורה מלצטט לכם את הסעיפים הרלוונטים בחוק ה”בזק”.

אברהם פורז: השאלה היא אם הכבלים מוכנים להשקיע?

לימור לבנת: אבל הם השקיעו.

לימור לבנת: הם מפרסמים.

אברהם פורז: נכון, הם השקיעו בפירסום.

לימור לבנת: מה, זה הכל בלוף?

לימור לבנת: אם הכל בלוף, אני אציע ליו"ר מועצת הכבלים שיתייחס לזה בחומרה רבה.

לימור לבנת: אם אין אמת בפירסום, זה דבר מאוד חמור.

לימור לבנת: זה אחת משתיים: או יש, או אין.

לימור לבנת: פירסום מכרז על הקיבולת של השישית לא רק שמתאפשר בחקיקה, אלא גם כנראה מתאפשר טכנולוגית.

לימור לבנת: להבנתי, גם בקביעת היועץ המשפטי לממשלה הדברים נאמרו בבירור.

לימור לבנת: להבנתי, ותתקן אותי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אם אני טועה, אמר היועץ המשפטי לממשלה באופן מפורש ביותר בחוות דעתו שרשיונות הכבלים יותנו לצורך שידורי טלוויזיה.

לימור לבנת: מדוע לא לקחת את אותה שישית מפורסמת ולפתוח את האופציה?

לימור לבנת: יכול להיות שמשרד התקשורת יפרסם מכרז ובגלל חוסר הוודאות או בגלל תנאים כאלה ואחרים לא יימצא מי שיגש למכרז על השישית של קיבולת הכבלים.

לימור לבנת: אולי.

לימור לבנת: האם הפסדנו משהו?

לימור לבנת: לדעתי התשובה היא לא.

לימור לבנת: אני לא חושבת שלא הממשלה, לא משרד התקשורת, לא היועץ המשפטי לממשלה ואפילו לא ועדת הכלכלה של הכנסת, יודעים מה יקרה כשיפתחו ללקוחות השוק את האופציה.

לימור לבנת: לא יימצא אף אחד, לא יימצא.

לימור לבנת: יימצאו, אז הרווחנו.

לימור לבנת: מה אנחנו מפסידים מכך שעכשיו משרד התקשורת יפרסם מכרז על קיבולת השישית בכבלים?

לימור לבנת: את כל השאלות האלה, אם זה קיים, זה לא קיים, זה חצי קיים, זה רבע קיים תשאירו לשוק, כי הם יודעים יותר טוב מאיתנו, תאמינו לי.

דני רוזן: אנחנו בפירוש לא פועלים בחושך.

דני רוזן: אנחנו רוצים לשמוע את עמדות כל הציבור - בוודאי של חברי הכנסת - בכל נושא.

דני רוזן: אנחנו גם פירסמנו ספציפית בנושא הקריטריונים לקבלת רשיון כללי וביקשנו מהציבור להביע את דעתו.

דני רוזן: כאשר אני אומר ציבור, הרי ברור שמי שמגיב אלה בעיקר בעלי האינטרסים.

דני רוזן: היו כאלה שאמרו דברי טעם ושבעקבות דבריהם תיקנו בהתאמה.

דני רוזן: בעלות צולבת זה קודם כל נושא של תחרות הוגנת.

דני רוזן: נכון שלבעלות צולבת יש היבטים פוליטיים.

דני רוזן: במשק הישראלי המאוד ריכוזי הנושא של יותר שחקנים הוא מאוד מאוד חשוב.

דני רוזן: אני לא רוצה לזלזל בזה לרגע אחד.

דני רוזן: הדבר המרכזי בשוק התקשורת זה להכניס שחקנים חדשים למעגל.

דני רוזן: לגבי השישית, אני רוצה להזכיר שהיום הכבלים הם בערך 50 ערוצים.

דני רוזן: שישית זה ששת הערוצים היעודיים.

דני רוזן: זה מה שיש עכשיו.

דני רוזן: כאשר יגדל רוחב הסרט של הכבלים אז השישית תהיה יותר ערוצים.

דני רוזן: כרגע השישית זה שישה ערוצים אנלוגיים שמיועדים.

דני רוזן: .

לימור לבנת: אבל הם הרי משדרגים.

דני רוזן: אחרי שישדרגו אז כמות הערוצים תגדל.

דני רוזן: הם עדיין לא שודרגו.

דני רוזן: השישית אלה ששת הערוצים היעודיים שיוצאים למכרז כרגע.

דני רוזן: לימור לבנת: אתם מסתכלים על כרגע, או מסתכלים על מה יקרה בעוד שנה?

דני רוזן: אנחנו נעשה מכרז, אבל המכרז עכשיו הוא על ששת הערוצים היעודיים.

דני רוזן: אי אפשר לעשות מכרז על מה שעוד לא שידרגו.

לימור לבנת: אבל למה?

לימור לבנת: הם הרי משדרגים.

דני רוזן: יש שלוש חברות כבלים.

דני רוזן: לאף חברה אין אישור לדיגיטציה.

דני רוזן: רק שתיים ביקשו.

דני רוזן: לחברה אחת יהיה אישור, אני מקווה עוד השבוע.

דני רוזן: לחברה שנייה זה יקח יותר זמן, לפחות חודש, חודשיים עד שיהיה לה אישור.

דני רוזן: אחר כך יש לוחות זמנים לביצוע.

דני רוזן: זאת הסיטואציה ברגע זה.

דני רוזן: אני לא יכול לעשות מכרז על אפיקים שאינם.

לימור לבנת: אתה יכול לעשות.

יזהר טל: עם כל הכבוד, אני רוצה להביע איזו שהיא מחאה על הדברים שנאמרו כאן.

יזהר טל: הקריאות האלה כלפינו: "אולי הם מפחדים מהכבלים" הן לא קריאות ראויות.

יזהר טל: אנחנו לא מפחדים.

יזהר טל: אולי יש לנו חסרונות אחרים, אבל זה לא העניין.

מיכאל איתן: אנחנו ביקשנו לראות את התקנות למפעיל שהכנתם.

מיכאל איתן: למה לא יכולתם להביא לנו את זה?

מיכאל איתן: פואד היה צריך בכוח להגיד: אתם יודעים מה, כשהיועץ המשפטי יחליט אני אביא לכם לראות את זה.

מיכאל איתן: בינתיים היועץ המשפטי החליט החלטה אבל אנחנו לא רואים את זה.

מיכאל איתן: מה הסוד?

מיכאל איתן: מה הבעיה?

מיכאל איתן: הלוואי והייתם קצת מפחדים מאיתנו.

מיכאל איתן: אתם לא פוחדים.

מיכאל איתן: אתם צוחקים עלינו.

יזהר טל: התקנות הן תקנות שמאפשרות לתת רשיון מפעיל פנים ארצי בשירותים נייחים מכל סוג, בין אם זה כבלים, בין אם זה לווין, בין אם זה LMDS.

יזהר טל: כיוון שמרכיב מרכזי בתקנות האלה היה נתון בסימן שאלה וחיכינו לגביו להכרעה משפטית, אנחנו היינו סבורים שלא יהיה ראוי את התקנות הללו שהן מכילות את אותו אלמנט מרכזי שהיה במחלוקת להעביר בסרקולציה למפעילים, לציבור וכו'.

יזהר טל: כדי שנוכל לומר: זאת הטיוטה שאנחנו מעמידים בפני הציבור, בפני המפעילים, בפני חברי הכנסת, היינו צריכים קודם לקבל את אותה הנחייה שעכשיו קיבלנו.

יזהר טל: קיבלנו את ההנחייה הזאת בחוות דעת היועץ, ועכשיו אנחנו עושים את ההתאמות בתקנות.

יזהר טל: ההתאמות הן יחסית מוגבלות, מזעריות, אבל אותו תהליך של לימוד ושל בדיקה לוקח זמן.

יזהר טל: התקנות האלה עוד אמורות להיות מוכנות לפני החקיקה.

יזהר טל: אנחנו לא רוצים להוציא תקנות שאחר כך יתברר שהחקיקה לא תהיה תואמת למה שהוצאנו בתקנות.

יזהר טל: אנחנו עושים איזו שהיא בדיקה.

יזהר טל: היא לא תמשך לנצח, אבל היא גם לא עניין של יומיים.

דוידה לחמן-מסר: היועץ המשפטי נתן את חוות דעתו, ואנחנו נפגש עוד השבוע עם ד"ר טל כדי לנסות ולקדם את המלאכה.

לימור לבנת: האם כל עוד לא מביאים את התיקונים שהיועץ ממליץ עליהם לגבי חברות הכבלים זה תוקע את יתר האופציות שנפתחות?

יזהר טל: לא, אין מניעה.

יזהר טל: תנאי הכרחי ומוקדם להוצאת מכרזי הLMDS זה פירסום התקנות.

יזהר טל: התקנות שאמרתי הן הקובעות גם את התנאים וגם את ההליכים למתן רשיון למפעיל פנים ארצי.

יזהר טל: מפעילי הLMDS, אלה שיזכו במכרזים, יהיו מפעיל פנים ארצי.

יזהר טל: המבנה הנורמטיבי שיצרנו כאן, שעליו מתן הרשיונות יהיה, הוא על בסיס התקנות פלוס מכרז.

יזהר טל: היכן שלא מדובר על תדרים לא יהיה צורך במכרז, יספיקו התקנות.

יזהר טל: כאן יש צורך בנדבך הנוסף של המכרז.

יזהר טל: בלי התקנות אין לי את אותה תשתית למתן הרשיונות.

יזהר טל: כל סוגי הרשיונות שאנחנו נותנים, גם הכלליים, גם המיוחדים, ניתנים על פי תקנות.

לימור לבנת: ומה עם התקנות?

דוידה לחמן-מסר: המטרה היא ללכת למהלך משולב ומסודר.

דוידה לחמן-מסר: טיוטת התקנות היא אותה טיוטת תקנות שכבר דיברנו עליה בישיבות הקודמות של הוועדה, ושכזכור לכם היו ויכוחים סביבה.

דוידה לחמן-מסר: בסיכומם של דברים, התקנות יכולות לצאת לדרך, תוך כדי כך שינתן בהן ביטוי, בין היתר, לאותם עקרונות שהיועץ המשפטי לממשלה קבע בחוות דעתו.

דוידה לחמן-מסר: יכול להיות שאפשר בשלב הראשון גם להסתפק בטיוטה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא יודעת איך חברי רוצה לפתוח את המערכת הזאת.

אברהם פורז: זה נעשה בהתייעצות איתכם?

דוידה לחמן-מסר: כן.

יואל נווה: אני אתייחס לפתיחת שוק התקשורת לתחרות.

יואל נווה: בראייה הזאת אנחנו תמימי דיעים עם משרד התקשורת שצריך לפעול ככל הניתן מהר, במקביל להשלמת התהליכים שמקבילים לנושא המרכזי, שהוא נושא של מכרזים לLMDS.

יואל נווה: בעניין הזה חושבים שנכון להמשיך במקום שבו הופסקה העבודה בעבר, ואני מתכוון בעניין הזה במהירות האפשרית כדי להוציא גם את המכרזים, גם את התקנות וגם את הרשיונות ולהתמודד בנושא של החקיקה.

יואל נווה: אני מקווה שהחקיקה תגיע לכנסת במהירות האפשרית.

יואל נווה: היא כמובן אמורה לעבור דיון ממצה בממשלה, והממשלה צריכה לגבש את עמדתה בנושא החקיקה.

יואל נווה: ההסדרה החוקית שתוצע לכנסת תתן ביטוי הולם גם לנושא התמורה שאמורה להתקבל ממהלך כזה או אחר, שהיא בעצם תקופת הזכיון של תשתית הכבלים, לרבות האופציה שיהיה בה בעל תשתית אחר לתת שירותי תקשורת.

אבי (אברהם) גבאי: חברות הכבלים הכריזו מלחמה על “בזק”, שהיא מלחמה ציבורית, תקשורתית.

אבי (אברהם) גבאי: אין חברת יחסי ציבור בעשיריה המובילה שלא משרתת את חברות הכבלים היום או שירתה בעבר.

אבי (אברהם) גבאי: לעניין הADSL, אני חושב שאישור ADSL ל”בזק” זאת הדוגמה הקלאסית איך לומר כן ולעשות הכל כדי שזה יהיה לא.

אבי (אברהם) גבאי: זאת אומרת, מצד אחד אומרים שרוצים לתת אישור ל”בזק”, אבל מצד שני מגדירים סט כזה של תנאים שחברת “בזק” לא מסוגלת לעמוד בהם, ותוך כדי זה גם משמיצים את החברה שהיא מנסה לגנוב את כל השוק ושהיא מנסה לפגוע בצרכנים, וכו' וכו'.

אבי (אברהם) גבאי: אני אתן רק דוגמה אחת לתנאי ש”בזק” או כל חברת תקשורת אחרת בעולם לא מסוגלת לעמוד בו.

אבי (אברהם) גבאי: במסגרת התיקונים לתיק השירות של “בזק”, “בזק” מתבקשת להתחייב לתת שירות ברמה של שני מגה מינימום לכל לקוח בDOWNSTREAM, ו-384 K בUPSTREAM לכל לקוח.

אבי (אברהם) גבאי: מבחינה טכנולוגית אין אף חברה בעולם, וכולם יודעים את זה, שמתחייבת לשירות כזה.

דני רוזן: זה מספר אחר.

דני רוזן: אל תשאיר אותי בלי שום התחייבות.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו מוכנים להתחייב למה שהמערכות הטכנלוגיות המתקדמות ביותר בעולם יכולות לתת.

אבי (אברהם) גבאי: זה בגדר הכתבה של משרד התקשורת.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים לדעת מה זה ADSL ברוחב הסרט ומה אתם מתחייבים לתת.

מיכאל איתן: זו זכותינו לדעת.

מיכאל איתן: אתה לא תתן לי ADSL ואני אחכה עם 6 K בשנייה.

מיכאל איתן: אם אתה יכול לתת UPSTREAM64, 128, תכתוב כמה אתה מוכן להתחייב.

מיכאל איתן: אתה לא יכול לבוא ולהגיד: אני מביא ADSL, ולכולם תגיד: אתם רחוקים מהמרכזייה.

אבי (אברהם) גבאי: לא זה מה שאמרנו, לא זה מה שאנחנו רוצים לעשות, לא זה מה שמשרת את האינטרסים של “בזק”.

אבי (אברהם) גבאי: משרד ממשלתי לא יכול להכתיב.

אבי (אברהם) גבאי: חברת “בזק” משקיעה בימים אלה מאות מיליוני שקלים כדי להחזיק את שירות הADSL, כפי שניסו עד היום להחזיק, כאיזה שהוא בן ערובה להסדרת כל התנאים.

אבי (אברהם) גבאי: כל התנאים בענף התקשורת, מעבר לזה שזה פוגע בחברת “בזק”, פוגעים בציבור.

אבי (אברהם) גבאי: לא שמעתי עדיין על מקרה שהחזיקו את הציבור בן ערובה לתחרות.

אבי (אברהם) גבאי: בדרך כלל מחזיקים מפעילים כבני ערובה לתחרות אבל לא את הציבור.

אבי (אברהם) גבאי: פה החליטו, משום מה, להחזיק את הציבור.

מיכאל איתן: מה עוד נקודות המחלוקות ביניכם ובין משרד התקשורת?

אבי (אברהם) גבאי: לגבי האמירה שכביכול “בזק” ניסתה להשתלט על השוק או למנוע תחרות הוגנת.

אבי (אברהם) גבאי: מה ש”בזק” ביקשה לעשות זה לאפשר לכל לקוח להיות מחובר ALWAYS ON, אבל אם במידה ומישהו נכנס לאיזה אתר, שזה אתר של “בזק”, שבו הוא יכול לבחור ספקי אינטרנט, זה יעודד את התחרות.

אבי (אברהם) גבאי: .

מיכאל איתן: זה עומד בניגוד מוחלט למה שדני אמר.

אבי (אברהם) גבאי: אני אומר מה ש”בזק” הציע.

אבי (אברהם) גבאי: הלקוח נכנס לתוך מסך שבו הוא רואה את כל ספקי האינטרנט.

אבי (אברהם) גבאי: הוא יכול לבחור בין ספקי האינטרנט.

אבי (אברהם) גבאי: אני חושב שזה דבר שמעודד את התחרות בין ספקי האינטרנט.

אבי (אברהם) גבאי: מעבר לזה, “בזק” אמרה שאם הלקוח מעוניין באופן קבוע להתחבר לספק אחד, אז בהקלקה האוטומטית שלו הוא מגיע לספק האינטרנט שלו.

אבי (אברהם) גבאי: אם יום אחד הוא ירצה לעשות משהו אחר, הוא יוכל לגשת לאחרים.

מיכאל איתן: דני, אם זה מקובל עליך?

אבי (אברהם) גבאי: לגבי ההשתלטות על שוק התוכן, מה ש”בזק” הציע הוא שבמסגרת המסך הזה יהיו מעבר לספקי אינטרנט גם ספקי תוכן שהם לא “בזק”.

אבי (אברהם) גבאי: במקום לעודד ספקי תוכן קטנים במדינת ישראל ולתת להם את האפשרות להתפתח על גבי תשתית “בזק”, מנסים למנוע את זה, כדי שכל התוכן יעבור דרך האינטרנט.

אבי (אברהם) גבאי: למה?

אבי (אברהם) גבאי: רשת האינטרנט היא הרבה פחות טובה מרשת הADSL.

אבי (אברהם) גבאי: למה לשלוח תוכן רחב סרט לעולם האינטרנט?

מיכאל איתן: היום התפתחות הענף מוגבלת כי הרוחב סרט הוא צר.

מיכאל איתן: הוא אומר: אם תתן לי אפשרות שאדם יכנס לשירות הADSL מבלי לצאת החוצה לאינטרנט, אנו נוכל לפתח ענפים שלמים וכלכלה שלמה ופעילויות שונות.

מיכאל איתן: אם אני נכנס לADSL ורוצה לקבל סרט וידיאו שהספריה שלו באמריקה והוא עובר באינטרנט, זה לא עוזר שיש לי ADSL.

מיכאל איתן: הפקק הקצר זה האינטרנט.

מיכאל איתן: אם אני מקים בADSL מערכת שיכולה לעבוד ברוחב של הADSL, אז זה פותח אפשרויות נוספות.

מיכאל איתן: כשיהיה לנו גם תשתיות באינטרנט הכל ישתלב אחד עם השני.

דני רוזן: “בזק” אומר לך: תשכח מאינטרנט מהיר, יהיה ADSL.

דני רוזן: אני אומר אינטרנט מהיר.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים אינטרנט מהיר, אבל אינטרנט מהיר תלוי גם ביכולת שלנו להגיע לארצות הברית.

דני רוזן: וספק בארץ לא יכול לתת אינטרנט מהיר?

מיכאל איתן: אנו נלחם על האינטרנט המהיר, אבל למה לעצור את זה?

דני יעקבי: אם מדברים על הפיתוח של הADSL, אז לנו יש חברת אינטרנט.

דני יעקבי: אם אכן נקבל אישור דיגיטציה השבוע, בעוד חודש חברת האינטרנט תוכל לתת שירות אינטרנט בפס רחב, כלומר באיזורי הזכיון של מתב.

לימור לבנת: האם אפשר לפרסם במתב מכרז על הקיבולת של השישית בהנחה שבעוד חודש זה מתחיל לעבוד?

אברהם פורז: אין לכם שום בטחון שהזכיון שלכם יוארך, לפי חוות הדעת של היועץ המשפטי.

אברהם פורז: כדי לעשות את הUPGRADE של המערכת נדרשת השקעה כספית מאוד גדולה.

אברהם פורז: אתם עשיתם אותה מתוך הנחה שהזכיון שלכם לא יפקע בעוד 3 שנים?

דני יעקבי: יש שני סוגים של UPGRADE: אחד זה לאינטרנט, השני זה לטלפוניה.

דני יעקבי: אם נקבל אישור לדיגטיציה השבוע, כמו שאמר מנכ"ל משרד התקשורת, בתוך חודש חברת האינטרנט שלנו תוכל לתת שירותי אינטרנט.

דני יעקבי: בעיית השישית היא בעיה אחרת.

אברהם פורז: על איזו השקעה כספית מדובר בUPGRADE?

דני יעקבי: מדובר בעשרות מיליוני דולרים שהושקעו לצורך האינטרנט.

דני יעקבי: כאשר מדברים על זה שהולכים לחזק מונופול ושאנחנו הכרזנו מלחמה על “בזק”, אז אין לנו מלחמה עם “בזק” ,ל”בזק” יש מלחמה איתנו והוא פתח בה כאשר הוא הלך לחברת הלווין.

דני יעקבי: ההשקעות של “בזק” בלווין הם בשביל להקטין את כמות המינויים של הכבלים.

דני יעקבי: אנחנו ביקשנו להתחרות בתנאים שווים מול “בזק”.

דני יעקבי: מתן ADSL ל”בזק” לפני שיש אפשרות לתת לכבלים אינטרנט מהיר, זה מצב שבו ענף נוסף בתחום התקשורת נמצא בידיים של “בזק”.

דני יעקבי: מה רוצים, לחזק את “בזק” ואחרי זה להפריט אותו?

מיכאל איתן: אנחנו רוצים שיהיה טוב לאזרחים.

דני יעקבי: מי שרוצה שיהיה טוב לאזרחים צריך ללכת לחקיקה מהירה שתאפשר גם לכבלים וגם ל”בזק” בתשתית הקיימת לתת אינטרנט מהיר.

דני יעקבי: אנחנו רוצים להתחיל להתחרות באותו יום.

דני יעקבי: לא יכול להיות מצב שפה יינתן ADSL והכבלים יחכו לתהליך של חקיקה.

דני יעקבי: אם הוא יהיה קצר, אז מה הבעיה?

דני יעקבי: לחכות עוד חודשיים, שלושה בADSL, זאת הבעיה?

יוסי דואר: הלחץ על משרד התקשורת צריך להיות על חקיקה מהירה ויציאה במקביל.

יוסי דואר: לא “בזק” לפני הכבלים, כי אז אתה מנציח את השליטה והמנופול של “בזק” בתחום התקשורת.

יוסי דואר: נזרק פה לחלל האוויר נושא השישית.

יוסי דואר: השישית לא נועדה מעולם לשירותים מסחריים.

יוסי דואר: השישית נועדה למתן פתרון..

מיכאל איתן: זה לא כתוב.

יוסי דואר: השישית נועדה במקורה לשידור ערוצים יעודיים במקומות שבהם היה כשל שוק.

לימור לבנת: לא נכון.

אברהם פורז: מר דואר, מאחר שהייתי כנראה היחיד, ביחד עם דידי לחמן מסר, שהיה נוכח פה בעת שהסעיף הזה נחקק, ומאחר שהיתה לי גם יד בניסוחו, המטרה היתה שזה יהיה שירותים נוספים ולאו דווקא בכלל שירותי טלוויזיה בכבלים.

אברהם פורז: כבר אז ידענו שאפשר יהיה דרך חברת הכבלים להעביר דברים נוספים.

אברהם פורז: אז המטרה היתה שהשישית הזאת תשאר פנויה למטרות שאינן טלוויזיה.

לימור לבנת: יש כאן במפורש את נוסח החוק, שאומר: שירותים אחרים באפיק.

יוסי דואר: אותו דין שחל על השישית חל על היתר, ואי אפשר להפריד ביניהם.

יוסי דואר: הייעוד לא היה לשימוש מסחרי אלא לערוצים יעודיים שיש עליהם מכרז.

יוסי דואר: עם מתן המכרז על הערוצים היעודיים, אין מקום כרגע..

אברהם פורז: ערוצים יעודיים לא היו קיימים אז בכלל, או לא נולדו.

אברהם פורז: הם נולדו כאשר חברת הכנסת לבנת היתה שרת התקשורת והעבירה חוק.

יזהר טל: בעניין השישית, אמר היועץ בסיכום של חוות הדעת שלו: "יש צעדים שאפשר לנקוט שייקדמו אינטרנט מהיר בציבור.

יזהר טל: אפשר לעשות צעדים כאלה באמצעות רשיונות, על בסיס טכנלוגיות זמינות אחרות".

יזהר טל: כל עוד אנחנו תחת הנחיית היועץ, אי אפשר היום, לעניות דעתי, להביא אינטרנט מהיר על תשתית הכבלים.

לימור לבנת: על השישית, לא על הרשיונות שלהם.

לימור לבנת: אומרת לך דידי שהפרשנות שלך לא נכונה.

דוידה לחמן-מסר: מה שאומר כאן מר דואר מבחינה משפטית מקובל על מר דואר, לא עלי.

דוידה לחמן-מסר: זה עדיין לא אומר שמה שאומרת חברת הכנסת לימור לבנת מקובל עלי.

דוידה לחמן-מסר: השישית היא חלק מתשתית חברות הכבלים, שניתן לבצע בה שידורים ושירותים אחרים כפי שתהיה מדיניות משרד התקשורת.

דוידה לחמן-מסר: אם התשתית הזאת זמינה ואם מדיניות משרד התקשורת היא לאפשר עליה אינטרנט מהיר, זה עניין אחר, אבל התשתית הזאת חייבת להשמר.

לימור לבנת: האם מבחינה משפטית מה שאמר יזהר טל שעל פי חוות דעת היועץ לא ניתן.

לימור לבנת: .

דוידה לחמן-מסר: לא אמרתי את זה.

דוידה לחמן-מסר: חברת הכנסת לבנת מנסה כבר מזה X זמן לבוא ולומר לנו: תשתמשו בשישית לצורך אינטרנט מהיר.

דוידה לחמן-מסר: מבחינת המצב המשפטי, הנושא הזה לא מהווה חלק מחוות דעת היועץ המשפטי לממשלה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא מסכימה לחלוטין לדברים שאומר כאן מר דואר, שהשישית זה רק מקום שיש כשל שוק ולא לשירותים מסחריים.

דוידה לחמן-מסר: זה לא נכון.

דוידה לחמן-מסר: מותר לעשות בשישית הזאת שימוש לכל מה שקובע סעיף 6ל"ד, ואם תשונה החקיקה גם אפשר לשנות את המטרות של השישית הזאת.

אברהם פורז: מבחינת החוק, ניתן להשתמש בשישית לאינטרנט, ניתן להשתמש בה לערוצים יעודיים.

יזהר טל: אמר לנו היועץ שאי אפשר לתת רשיון למפעיל שירותים פנים ארציים נייחים.

יזהר טל: מפעיל שירות פנים ארצי נייח זה האינטרנט.

יזהר טל: אמר לנו היועץ – זה מה שחוות הדעת אומרת – שאי אפשר לתת במצב המשפטי היום לכבלים רשיון למפעיל פנים ארצי נייח.

אברהם פורז: הוויכוח לא משנה, כי אנחנו רוצים שהחקיקה תכלול את הכל.

אברהם פורז: אם אתם תעבדו בקצב מניח את הדעת ותוך חודש או חודש ומשהו תהיו פה עם חוק, אז נפתור את הבעיה.

אברהם פורז: נסגור את כל הפינות בחקיקה.

יוסי דואר: אותו דין שיחול על חמש שישיות חל גם על השישית, אי אפשר להפריד ביניהם.

יוסי דואר: אותו דין שיהיה פה, יהיה פה.

יוסי דואר: אני מציע לחברי הוועדה להפעיל את מירב הלחץ על משרד התקשורת לגמור הליך חקיקה מהיר, שיבוא לציון גואל, ולא מצב ש”בזק” יבוא על סיפוקו והחוק יגרר שנה ולא תהיה תחרות.

רענן צמח: בהתחלת הדיון פה היתה הסכמה שהכבלים הם לא המתחרה היחיד של “בזק”.

רענן צמח: ישנה הגישה האלחוטית, כמו הMDS, שמאפשרת לתת שירותי אינטרנט מהיר, באיכות טובה, בפריסה מהירה ובמחירים שהם תחרותיים.

רענן צמח: אפשר לתמוך בזה הן בהיבט הטכנולוגי והן בהיבט של תוכניות עיסקיות.

רענן צמח: משום מה, יש פה איזה שהוא גורם מעכב.

אברהם פורז: מה אתם רוצים לעשות בעסק הזה?

רענן צמח: להתחרות.

רענן צמח: לדפוק לך בדלת ולשאול אם אתה רוצה לקבל שירותי אינטרנט מהיר או שירותי טלפוניה.

אברהם פורז: באמצעות הסלולרי?

רענן צמח: לא באמצעות הסלולרי, באמצעות LMDS, או לחלופין, במקום שכדאי לסלול סיבים אופטיים נסלול סיבים אופטיים.

טוני גרינמן: אנחנו חוששים שהחקיקה המהירה בנושא רשיונות של חברות הכבלים עשויה גם לקבוע את העתיד של הטלוויזיה הרב ערוצית, זאת אומרת להנציח מצב של שידורים על ידי חברות הכבלים.

טוני גרינמן: במסגרת הזאת אנחנו רוצים שיוסדר כל נושא החקיקה בנושא של הטלוויזיה הרב ערוצית.

טוני גרינמן: היתה החלטה של המועצה לשידורי כבלים לפני כחודש גם בנושא זה, שבה יש הבטחה להסדיר את נושא הפקות המקור בטלוויזיה.

טוני גרינמן: אנחנו חוששים שחקיקה מהירה שנועדה אף לתת לחברות הכבלים להביא אינטרנט, תפספס מטרות חשובות.

טוני גרינמן: הבעיה היא שהרבה מאוד מהחקיקה בנושא התקשורת נעשה בהוראת שעה.

טוני גרינמן: החקיקה בכל נושא הפקות המקור אינה מתאימה למצב היום, היא מתייחסת ל-5 ערוצים.

טוני גרינמן: היועץ אומר שלא ניתן לתת לחברות הכבלים את הרשיון, מפני שזה יסכל את מטרת החוק שלאחר תקופת הזכיון.

טוני גרינמן: מתן רשיון לשירות הפנים ארצי, לחברות הכבלים, ינציח את שליטת חברות הכבלים על תשתית הכבלים ולא תערך שום בדיקה של הנושא הזה.

טוני גרינמן: הנושא השני שאנחנו צריכים לטפל בו זה נושא של התשתית והתוכן.

טוני גרינמן: אנחנו בהחלט חושבים שזה נושא שצריכים להסדיר אותו עכשיו, מפני שברגע שיש להם את הרשיון, התשתית שייכת להם.

טוני גרינמן: אנחנו חוששים מהשליטה של חברות התשתית על הכבלים.

טוני גרינמן: דבר נוסף שאנחנו מבקשים שיוסדר בנושא החקיקה זה כל נושא של זכויות היוצרים באינטרנט.

טוני גרינמן: מדברים, רצים קדימה עם הטכנולוגיה.

טוני גרינמן: האינטרנט מביא הרבה קידמה, אבל הוא גם כמעט הורס את תעשיית המוזיקה.

טוני גרינמן: אינטרנט פס מהיר מאפשר להביא יצירות אודיו ויזואליות באינטרנט.

טוני גרינמן: החקיקה הזאת היא די גורלית, כי היא קובעת הרבה מאוד את מפת התקשורת.

טוני גרינמן: החקיקה הזאת עשויה לקבוע את מפת התקשורת ההמונית לעתיד.

טוני גרינמן: אנחנו חושבים שבישראל זה שאין גוף אחד שיש לו אחריות וקובע מדיניות על כל מפת התקשורת ההמונית, כגון הFCC בארצות הברית, זה דבר שמביא לכך שאין מדיניות.

מיכאל איתן: לא שמעת על משרד התקשורת?

טוני גרינמן: אבל משרד התקשורת לא אחראי על רשות השידור.

ראובן סגן-כהן: אנחנו מייצגים את האלטרנטיבה השלישית, שנקראת LMDS.

ראובן סגן-כהן: אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת מנקודת מבט של מישהו שעוסק בתחום הזה כבר כמעט למעלה משנתיים.

ראובן סגן-כהן: משרד התקשורת תמיד בא ואמר שהנושא הזה של שימוש בגישה אלחוטית הוא אלטרנטיבה ל”בזק” ולכבלים.

ראובן סגן-כהן: משום מה, בזמן האחרון, מדברים על מלחמה בין “בזק” ובין הכבלים ומי ינצח בקרב הזה, הכבלים או ה”בזק”.

ראובן סגן-כהן: אני חושב שהפירוש של מה שנאמר בעמוד 48 לחוות הדעת, שד"ר יזהר טל קרא לפני כן, הוא: לכו לאלטרנטיבות שכבר דיברתם עליהן, תעשו בהן שימוש, בלי לקשור אותן לנושא חקיקה.

ראובן סגן-כהן: מה שד"ר טל עשה, בעקבות לחץ של חבר הכנסת איתן מתי זה יהיה, זה לקשור את זה לחקיקה, כלומר עד שלא נדע בדיוק איך תהיה החקיקה לא נוציא את התקנות.

יזהר טל: זאת היתה אולי אי הבנה.

יזהר טל: אמרתי רק שהסיבה שאנחנו לא יכולים תוך ימים לוודא את הנוסח החדש של התקנות הוא שאנחנו עושים בדיקה לאור הנושאים שיהיו בחקיקה.

יזהר טל: אין פה שום התנייה.

יזהר טל: אין שום כוונה לחכות עם התקנות עד שהחקיקה תהיה מוכנה.

יזהר טל: את זה לא אמרתי, וזה לא היה אמור להשתמע מדברי.

אברהם פורז: אמנם אתה לא איש טכני, אבל יש מצוקת תדרים בקטע הזה?

מיכאל איתן: התדרים קיימים.

דני רוזן: בנושא לווינים אין בעיה.

דני רוזן: בנושא של LMDS ונושא של רשת גישה אלחוטית יש תדרים במשורה.

דני רוזן: זה מתאים בצורה רחבה לשלושה מפעילים.

דני רוזן: חשבנו בהתחלה שנלך גם ב26 וגם ב28, אבל התברר לנו שהאירופאים משלימים את התקינה בתחום ה28 מגה הרץ.

דני רוזן: זה נראה היום בעייתי לסבך מפעיל במציאות לא תקנית, למרות שאתמול התפרסם שבאנגליה עושים מכרז ב28 מגה.

דני רוזן: אנחנו כרגע תכננו מכרזים רק ב26 מגה ו3 וחצי.

דני רוזן: יש מספיק תדרים לשלושה מפעילים.

דני רוזן: בתוכנית התדרים, יש לנו בשנה הבאה גם תדרים למה שנקרא דור שלישי של סלולר.

לימור לבנת: עבר כבר די זמן מאז שהייתי שרת התקשורת.

לימור לבנת: למה זה לא זז?

מיכאל איתן: אנחנו כל הזמן חוזרים לאותה נקודה קודמת של התקנות וההיבטים החוקיים.

אברהם פורז: אבל זה לא שייך.

אברהם פורז: חוות הדעת של היועץ המשפטי לא מתייחסת לנקודה הזאת.

מיכאל איתן: הוא אמר לך במפורש שמאחר ובאמצעות הLMDS אפשר יהיה להעביר גם טלפוניה וגם טלוויזיה וגם אינטרנט מהיר, אני צריך לקבוע מה יהיו הכללים בתקנות מפעיל.

מיכאל איתן: בכדי שאני אמציא את תקנות המפעיל הנכונות, לא יכול להיות שהן יצאו בסתירה לעקרונות יותר גבוהים של החקיקה.

מיכאל איתן: עכשיו הוא אומר: אני צריך למצוא את דרכי.

יזהר טל: כל מה שאמרת נכון, חוץ מהסייפה שנחכה עד שתהיה חקיקה ואז התקנות.

יזהר טל: את זה לא אמרתי.

ראובן סגן-כהן: אנחנו עובדים על הנושא הזה כבר שנתיים וחצי.

ראובן סגן-כהן: לאלטרנטיבה הנוספת - לא במקום הכבלים ולא במקום “בזק” - יש זכות קיום בעולם, זכות קיום מבחינה טכנולוגית וזכות קיום עוד יותר מבחינת זה שרוצה להשקיע.

ראובן סגן-כהן: הוא רוצה להשקיע בזה מאות מיליונים של דולרים.

ראובן סגן-כהן: הוא רוצה לבוא ולהוכיח לעצמו אם השוק מוכן לקבל אותו או לא.

ראובן סגן-כהן: כללי השוק הם שיקבעו.

ראובן סגן-כהן: אף אחד לא מבקש שום סיוע ממשלתי לעניין הזה.

ראובן סגן-כהן: יש פה איזה שהוא מהלך שהולך כבר הרבה זמן לעצירת ההליך הזה.

ראובן סגן-כהן: יש מערכת שמוכנה היום לצאת החוצה.

אביעד ויסולי: מבחינת צרכנים, אנחנו רוצים שיהיה אינטרנט מהיר כמה שיותר מהר.

אביעד ויסולי: אומנם “בזק” מוכנים לירות בי, אבל אני בהחלט סובר שהאינטרס של הצרכנים הוא שקודם יהיה ADSL ושהכבלים ירוצו אחרי ועדת הכלכלה לגמור את החקיקה מהר.

אביעד ויסולי: אם האחד יחכה לשני, לא יהיה לא זה ולא זה.

אביעד ויסולי: מבחינת LMDS וWLL, מה שניתן כרגע לעשות בתקנות שייעשה בתקנות.

אביעד ויסולי: תעשו את זה כמה שיותר מהר, כי מבחינתנו האינטרנט כרגע עומד.

אביעד ויסולי: הוא נעצר על ה56K לפני שנתיים או שלוש.

דוידה לחמן-מסר: בחוות דעת היועץ נקבעו מספר עקרונות מנחים להסדרת החקיקה בתחום, וביניהם גם זכויות הצרכנים, גם נושא התחרות וגם נושא הגישה.

דוידה לחמן-מסר: סוגיית הגישה היא לא רק ייחודית לבעלי תשתית הכבלים ולתשתית חברת “בזק”, אלא היא רלוונטית גם בתשתית הLMDS.

דוידה לחמן-מסר: מה שמצטייר לנו זה שבמקביל לפיתוח כללי המשחק בתשתיות המאסביות, תתפתח לה תשתית מתחרה שגם שם יכולים להתעורר סימני שאלה: האם נכון שלבעלים יהיו אותן הבעיות, האם תהיה זכות גישה, איזו זכות גישה, איזה כוחות של תחרות יוכלו בתשתית הזאת.

דוידה לחמן-מסר: כאשר ד"ר טל אומר שצריך לגבש ולראות שכל העקרונות הללו מתאימים, הוא רוצה לוודא שגם כשיהיה אינטרנט בלווין הוא לא יהיה משוחרר מכל המגבלות, אם יהיו כאלה, שיחולו על תשתיות האינטרנט האחרות.

מיכאל איתן: כמה זמן אתם יודעים את זה?

מיכאל איתן: הבעיות האלה הן בעיות שמונחות על השולחן שנים, יודעים על קיומן.

מיכאל איתן: למה אי אפשר להתחיל להזיז את זה?

דוידה לחמן-מסר: כפי שנאמר על ידי מנכ"ל המשרד, משרד התקשורת מגבש את עמדתו.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו נבוא בדברים איתו השבוע.

דוידה לחמן-מסר: כמו שידענו להגיש ביחד את חוק הערוץ השלישי וזה נעשה די מהר, אנחנו נעשה את זה במהירות האפשרית.

דוידה לחמן-מסר: כולנו מודעים לחשיבות וגם לבעיות שאתה מדבר עליהן, ולכן הניסוח שלהן יותר קל.

דוידה לחמן-מסר: אני רק לא מציעה שיציגו את הסוגייה של הLMDS כאילו היא הסוגייה הכי פשוטה שאותה אפשר לגמור בלי להתעסק עם האחרים.

לימור לבנת: אני בהחלט מבינה את המורכבות של הצורך בחקיקה בתקנות ובהתאמה בין הדברים.

לימור לבנת: אני לרגע אחד לא מתייחסת לעניין הזה בקלות ראש.

לימור לבנת: יחד עם זה, אני חייבת לומר שלא נחה דעתי, לפחות, מהתשובות שקיבלנו כאן לשאלות שנשאלו: שאין איזה רפיון מסויים ברצון לאפשר גם לפלטפורמות אחרות, חוץ מאשר הכבלים, לקבל רשיונות ולהתחיל מתן שירותי אינטרנט מהיר.

לימור לבנת: בעניין הזה, אני אומרת בצורה הברורה ביותר, לא נחה דעתי.

לימור לבנת: אם אדוני מרגיש נפגע, אז אני מאוד מצטערת שאדוני מרגיש נפגע, אבל אני עדיין חושבת שיש כאן סיבה לחשש שמשרד התקשורת איננו מעוניין ברצינות לתת רשיונות לפלטפורמות שונות, אחרות מפלטפורמת הכבלים.

לימור לבנת: לדעתי ניתן לנתק את הקשר הזה, אם כי אני אינני מזלזלת ולא מקלה ראש בסוגיות.

לימור לבנת: חברות הכבלים סיפרו כאן קודם איך הן שידרגו את המערכות שלהן אף על פי שאופק הזכיון שלהן מוגבל ולא ברור להן שיאריכו את זה.

לימור לבנת: צריך לזכור ששידרוג המערכת או שידרוג השירותים השונים הוא תנאי להארכת הזכיון וזה לא הפוך.

לימור לבנת: אני רוצה להפנות אתכם לדברי היועץ המשפטי לממשלה.

לימור לבנת: היועץ המשפטי לממשלה כותב בצורה הברורה ביותר על השיקולים להארכת הזכיון, ואף מרמז באופן ברור וחד משמעי שיש ספק אם חברות הכבלים עמדו בתנאי רשיונן במהלך השנים שבהן הן נתנו שירות.

לימור לבנת: הוא קובע בצורה הברורה ביותר שזה שיקול מרכזי וחשוב בנושא הארכת הזכיונות.

לימור לבנת: אני מבקשת שבשעה שמתקנים את תיקוני החקיקה, שאני בעדם, לאפשר לכבלים גם מתן שירותי אינטרנט.

לימור לבנת: אני בעד זה שכל הפלטפורמות האחרות עוד יקבלו קודם לכן את האופציה הזאת.

לימור לבנת: באותו זמן אני מבקשת ממשרד התקשורת להכין חוות דעת על מילוי החובות של זכייני הכבלים במהלך השנים.

לימור לבנת: אני יודעת שיש דוח של פורום היוצרים האם הם עמדו במכסת הפקות המקור או לא עמדו וכו' וכו'.

לימור לבנת: אני מניחה שיהיו כאלה שיחלקו על חלק מהממצאים.

לימור לבנת: אני רוצה לבקש ממשרד התקשורת להניח בפנינו ביחד עם החקיקה, שהרי אחרת יהיה לנו קשה מאוד.

לימור לבנת: אנחנו צריכים לראות את זה ביחד כדי להחליט איך אנחנו נוהגים בעניין הזה.

לימור לבנת: אני מבקשת שהבקשה של הוועדה למשרד התקשורת תהיה להניח לפנינו את אותה חוות דעת על מילוי החובות של זכייני הכבלים.

מיכאל איתן: אני רציתי לבקש מלימור שאת הסייפה של דבריה תנתק בכלל מהדיון היום.

מיכאל איתן: יכול להיות שהוא עומד בפני עצמו.

לימור לבנת: זה בגלל שזה לוקח זמן.

מיכאל איתן: אני דווקא הייתי רוצה שהגישה תהיה כמו שאמרת בתחילה וכמו שאמר נציג הצרכנים, שבאנו הנה לא להתחשבן.

מיכאל איתן: .

לימור לבנת: אני מתייחסת לדברי היועץ המשפטי לממשלה.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים שכמה שיותר בתים ועסקים בישראל יוכלו לקבל תשתית של אינטרנט מהיר.

מיכאל איתן: אסור לנו להחטיא את המטרה המרכזית שממנה אנחנו צריכים לצאת.

מיכאל איתן: אני לא שולל את מה שאמרת, אני רק אומר שיש עוד הרבה דברים חשובים,צודקים, ראויים.

לימור לבנת: חלק משיקול הדעת של הוועדה צריך להיות האם צריכים להיות קבועים בתוך הרשיון שהם יקבלו למתן שירותי אינטרנט מהיר פרמטרים שיאכפו את זה ויוודאו שמה שהיה הוא לא מה שיהיה.

לימור לבנת: זה מאוד רלוונטי בחקיקה.

לימור לבנת: אני מבקשת את זה עכשיו, מכיוון שזה דבר שלוקח זמן.

מיכאל איתן: אני חושב שחוות הדעת הזאת היא בראשו של כל אחד מאיתנו.

מיכאל איתן: לא צריך את משרד התקשורת בשביל זה.

מיכאל איתן: כולנו יודעים, פחות או יותר, מה היו העקרונות, מה היו החסרונות ומה היו הבעיות, ואלה שיצטרכו לדון בפרק ההמשך יצטרכו להתייחס לזה.

מיכאל איתן: הייתי מאוד רוצה שנצמצם את הגיזרה לפחות באספקטים האלה.

מיכאל איתן: אנחנו כחברי כנסת מסתכלים על כל הגורמים שיושבים כאן ורואים שיש כאן הרבה מאוד אינטרסנטים.

מיכאל איתן: אינטרסנטים בשבילי זאת מילה חיובית.

מיכאל איתן: אני גם שמח על הגישה של דני, שאמר שהוא פירסם באינטרנט, והאינטרסנטים הם אלה שענו לו.

מיכאל איתן: אני יודע שאני בפרקטיקה שלי לומד רק מאינטרסנטים.

מיכאל איתן: הם יוצאים, מביאים וחוקרים.

מיכאל איתן: אם היה יושב פה נציג ציבור, הוא היה אומר: רגע אחד, מי מייצג את הציבור, מה הכוח של הציבור.

מיכאל איתן: אנחנו חסרי אונים.

מיכאל איתן: הם אומרים: תשמעו, זה יקח לנו עוד זמן.

מיכאל איתן: אלה אומרים כך ואלה אומרים כך.

מיכאל איתן: אני שואל את עצמי: תגמר הישיבה פה, איזה דוח אני אוכל לתת למי ששלח אותי ולהגיד: היום קידמתי במשהו את העניין הזה ויש לי תשובה.

מיכאל איתן: אני מבקש שוועדת הכלכלה בראשותך תקצה כוח אדם ל-48 השעות הקרובות, על-מנת שתכין טבלה פשוטה שבה יהיה כתוב: LMDS, ADSL, לווין, כבלים, וליד כל שם של אחת מהטכנולוגיות הללו אנחנו נכתוב את סדר הפעולות שצריך לעשות עד אשר הדברים יבואו לידי פתרון.

מיכאל איתן: לאחר מכן, בתוך שבועיים מהיום, אנחנו ניתן תזכורת לגורמים על-מנת לראות מה הם הספיקו לבצע בתוך טבלת ההתקדמות הזאת.

מיכאל איתן: זה המינימום שאנחנו יכולים לעשות כוועדה שרואה בעיות קשות, שרוצה לדחוף את העניין ושאחראית לציבור.

מיכאל איתן: צריך להפסיק את המחול הזה של המון המון גורמים, שכולם טובעים בתוך הדברים.

מיכאל איתן: זה לא מסובך.

מיכאל איתן: אפשר לעשות את זה.

מיכאל איתן: לדעתי, אם אנחנו נעשה את המהלך הזה, זה קצת יניע אותם.

מיכאל איתן: אם נתפזר פה עם החלטות כלליות, אז בישיבה הבאה אנחנו נשמע את אותם דברים.

מיכאל איתן: יש בעיות כלליות שנוגעות לכל הטכנולוגיות, ויש בעיות ספציפיות שנוגעות לכל טכנולגיה וטכנולוגיה.

מיכאל איתן: דני רושם פה אישור תיק שירות.

מיכאל איתן: יש דיאלוג בין "“בזק”" ובין משרד התקשורת.

מיכאל איתן: כפי שאני מכיר את הדיאלוג הזה, למרות שדני אומר שזה ייגמר בעוד שבוע, זה לא ייגמר בעוד שבוע.

מיכאל איתן: אני מציע שהוועדה בראשותך תכתוב גם תחת אישור תיק שירות מה הנקודות השנויות במחלוקת, איפה הן עומדות, אחרת בעוד שבועיים נגיד: עדיין נשארה בעיה.

יזהר טל: לעניין הפריפרייה אין צורך לחכות עד לחוק.

יזהר טל: אני חושב שאנחנו יכולים לומר כאן חד משמעי שתנאי מחמיר לכך שחברות הכבלים יקבלו רשיון למתן שירותי תקשורת יהיה חישוב מלא של הפריפרייה.

יזהר טל: אנחנו נעשה מאמץ כדי לעמוד בנושא הזה.

דני רוזן: לעניות דעתי, אפשר לעשות את התקנות לפני השלמת החקיקה, רק שצריך לבדוק את הפרטים.

דני רוזן: לגבי זכויות היוצרים באינטרנט, להערכתי זה לא שונה מדברים אחרים.

דני רוזן: לנושא הABSL ב"“בזק”", אנחנו צריכים לוודא שני דברים: אחד זה השירות לצרכן, והשני הוא שיהיה ALWAYS ON אמיתי.

דני רוזן: מה ש"“בזק”" הציע היה מן "בראוזר" מיוחד, שכדי להפעיל אותו צריך ליצור איתו קשר.

דני רוזן: זה דבר מאוד לא תיקני, מאוד לא סטנדרטי, שמאוד יפגע בהתפתחות האינטרנט בישראל.

דני רוזן: אנחנו רוצים ALWAYS ON אמיתי, שאני מחובר קבוע לADSL, כלומר לספק האינטרנט שאני בחרתי.

דני רוזן: בשביל להבטיח תחרות הוגנת, צריך שיהיה OPEN ACCES, כלומר שאתה מתחבר לכל ספק אינטרנט לפי בחירתך.

דני רוזן: הוויכוח הוא בינינו ובין "“בזק”".

דני רוזן: עמדתינו ברורה.

דני רוזן: אני מקווה ש"“בזק”" תבוא לשכנע אותנו שיש פתרונות לדבר הזה.

דני רוזן: אין ספק שלרשת גישה אלחוטית יש זכות קיום, אף אחד לא מטיל בזה ספק.

דני רוזן: אנחנו סבורים שתחרות באינטרנט מהיר, בלי שאמצעי הייצור המאוד מאוד חשוב שנקרא כבלים לא בא לביטוי, היא תחרות מנוונת.

דני רוזן: אנחנו לא רוצים תחרות מנוונת.

דני רוזן: אני מקווה שנוכל לעשות תהליכי חקיקה מהירים ולגמור את זה במושב הזה של הכנסת, כדי שהכבלים גם כן יהיו ספקי אינטרנט.

דני רוזן: אני רק יכול להבטיח לכם נאמנה שאין שום רפיון במשרד התקשורת.

דני רוזן: אנחנו באמת עובדים קשה.

דני רוזן: אין שום חשש בעניין הזה.

דני רוזן: אנחנו ננסה להאיץ את התהליכים כמה שיותר מהר.

דני רוזן: מבחינת שר התקשורת הנושא שקשור בפריפריה הוא נושא מנדטורי, כנ"ל הפקות מקור.

דני רוזן: לא יעלה על הדעת שהוא יסכים שנעשה משהו בתחום הזה בלי פתרונות טובים לשני הדברים האלה.

דני רוזן: אין בכך חשש.

דני רוזן: הוא לוחץ עלינו חזק מאוד.

אברהם פורז: אנחנו קיבלנו פה סקירה בעקבות החלטתו של היועץ המשפטי לממשלה.

אברהם פורז: אנחנו חושבים, ואני אומר לך אדוני מנכ"ל משרד התקשורת, שאתם נמצאים בלחץ של זמן.

אברהם פורז: השקפתי אומרת שזה הכל עניין של רצון.

אברהם פורז: אני לא יכול להבין למה זה צריך לקחת יותר מאשר שבועות ספורים.

דני רוזן: מי אמר שזה יקח יותר?

אברהם פורז: אתם לא קבעתם מועדים.

אברהם פורז: אם הממשלה היתה עושה את תפקידה כמו שצריך, לדעתי מכלל חקיקת הכנסת 5% היו חקיקות פרטיות ו-95% היו הצעות חוק ממשלתיות.

אברהם פורז: בגלל שהממשלה קצת ישנה – אני לא מדבר עליך, על יזהר טל או על מישהו אחר – נוצרות בעיות שבסוף נפתרות על ידי חקיקה פרטית של חברי הכנסת.

אברהם פורז: אנחנו היום נמצאים 10 ימים לפני תחילת כנס הקיץ.

אברהם פורז: אני מוכן לחכות עוד שבועיים לאחר המועד הזה.

אברהם פורז: אם אנחנו נראה שאתם לא מתקדמים, אני אכנס פה את חברי הוועדה ובכלים שיש לנו ניקח הצעת חוק פרטית ונתחיל להריץ אותה.

אברהם פורז: זה כמובן לא תקין, כי אין לנו את הידע שיש לכם, אין לנו את הנסיון שלכם, ואני גם לא חושב שזה תפקידה של הוועדה להתוות מדיניות במקום הממשלה, אבל איך אומרים: מקום שאין אנשים, השתדל להיות איש.

אברהם פורז: אם אתם לא תגיעו אלינו עם הסדר חקיקתי מתאים, אנחנו נקדם משהו.

אברהם פורז: אם אני רואה שמשרד ממשלתי לא מצליח לקדם משהו, יש לי את הכלים.

אברהם פורז: אל תעמידו אותי במבחן.

אברהם פורז: אני מבטיח לך שיש פה כמה חברי כנסת שיכולים לעשות חקיקה במקומכם.

אברהם פורז: כמובן שזה לא רצוי.

אברהם פורז: אני גם יכול להבין שאתם לא רוצים לעשות איזו שהיא פעולה באופן חד צדדי כאשר החוק לא מוכן, כי אתם פוחדים שתהיה אי תאימות.

אברהם פורז: כל הדברים האלה נכונים אם החקיקה באה מהר.

דני רוזן: אני אומר לך שהחקיקה תבוא מהר.

אברהם פורז: אני אהיה מאוד מאוכזב – אני מדבר פה בשם כל חברי הוועדה – אם בעוד חודש מהיום אנחנו לא נמצא פה במצב שאנחנו מטפלים בחוק.

אברהם פורז: לדעתי, במהלך החודש הקרוב, עם כל המכשולים של משרדי הממשלה, אתם לא תצליחו להגיע לפה עם חוברת כחולה שאומרת פחות או יותר מה אתם רוצים.

אברהם פורז: .

דוידה לחמן-מסר: זה לא ראלי.

דוידה לחמן-מסר: הצעת החוק לא צריכה לטפל רק ברשיון אינטרנט לחברות הכבלים.

אברהם פורז: הגברת לחמן-מסר, אם יש לכם בעיה של תקציב, תסתגרו במלון למשך 4 ימים, תבטלו את כל הפגישות שלכם, על-מנת לגמור את זה.

דוידה לחמן-מסר: החוק צריך להסדיר גם את תחום הטלוויזיה בכבלים, כי הרי מה שיש היום זה שלחברות הכבלים יש זכיונות גם על התשתית וגם על התוכן.

דוידה לחמן-מסר: זאת לא עבודה רבה, אבל 30 ימים לכחול.

דוידה לחמן-מסר: .

דוידה לחמן-מסר: אם היית אומר לי 45 ימים לכחול, או משהו כזה.

דוידה לחמן-מסר: .

מיכאל איתן: אין לנו זמן לזה.

אברהם פורז: עם מה שאתם לא מוכנים תביאו לכאן ואנחנו נכריע.

אברהם פורז: אתם, לדעתי, צריכים להחליט שאתם עושים כנס במלון, על מנת שתצאו עם משהו.

אברהם פורז: אנחנו נעשה פה מקצה שיפורים.

דוידה לחמן-מסר: כן, אבל 30 יום לעבור ועדת שרים, להפיץ ולגמור, זה מעט מידי.

דוידה לחמן-מסר: אם היית אומר לי 45 יום, אז אני מקווה מאוד.

דוידה לחמן-מסר: אני לא רוצה ליצור פה תקוות שווא שבעוד חודש יש לך כחול.

אברהם פורז: אם תוך 30 ימים מהיום אתם לא נמצאים פה עם חוברת כחולה, אני אכנס פה צוות ואנחנו נגיש הצעת חוק פרטית של חברי כנסת.

אברהם פורז: תודה רבה, הישיבה נעולה.