ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 104, 2000-03-28 08:00

חברי הוועדה: מוזמנים: זאב רז סמנכ"ל לשידורים רב ערוציים, משרד התקשורת יעל שוורץ מתמחה, משרד התקשורת יזהר טל יועץ משפטי, משרד התקשורת גבריאל מאיר משרד התקשורת דורלי מוריה המועצה לשידורי לווין יהודה זמרת לשכה משפטית, משרד הפנים מיכל רפאלי-כדורי סמנכ"ל די.

חברי הוועדה: בי.

חברי הוועדה: אס שירותי לווין מיקי מטלון די.

חברי הוועדה: בי.

חברי הוועדה: אס שירותי לווין ליאור פורת די.

חברי הוועדה: בי.

חברי הוועדה: אס שרותי לווין נתי מאיר מרכז השילטון המקומי נתן חילו התאחדות הקבלנים והבונים נגה רובינשטיין משרד המשפטים יועצת משפטית: אתי בנדלר מנהלת הוועדה: לאה ורון קצרנית: יפעת שפרכר נושא:

חברי הוועדה: הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 23) (התקנת צלחות לקליטת שידורי טלוויזיה באמצעות לווין), התש"ס – 2000, הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 23) (התקנת צלחות לקליטת שידורי טלוויזיה באמצעות לווין), התש"ס – 2000.

אברהם פורז: אני שמח לבשר לכם כי אתמול לקראת חצות אישרה הכנסת בקריאה ראשונה את הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 23) (התקנת צלחות לקליטת שידורי טלוויזיה באמצעות לווין), התש"ס – 2000.

אברהם פורז: לאחר שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, היה חבר כנסת שהציע להעביר את הצעת החוק להמשך טיפול לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

אברהם פורז: אף שמקובל בכנסת שוועדה שהכינה הצעת חוק פרטית לקריאה ראשונה היא גם הוועדה שדנה בהכנתה לקריאה שנייה ושלישית, קבע יושב-ראש הישיבה שוועדת הכנסת תחליט לאיזה ועדה להעביר את הצעת החוק.

אברהם פורז: אין לי כל ספק שוועדת הכנסת תחליט שזה יועבר אלינו.

אברהם פורז: אנחנו באופן פורמאלי לא יכולים היום להכין את החוק לקריאה שנייה ושלישית.

אברהם פורז: ממילא גם לא היתה כוונה לגמור את העניין הזה לפני הפגרה.

אברהם פורז: הבנתי משר התקשורת שזה לא עד כדי כך דחוף ושיש ספיקות לגבי מספר נושאים.

אברהם פורז: לפיכך, היום לא יתקיימו שום הצבעות.

אברהם פורז: אנחנו היום רק נשב, נקרא את הסעיפים, נשמע את הטיעונים ונגבש לעצמינו איזה שהוא נוסח.

אברהם פורז: אני רוצה לחזור ולומר את מה שהנחה, לפחות אותי, בשלב של הכנת החוק הזה.

אברהם פורז: הדבר הראשון זה מראה הסביבה.

אברהם פורז: מי שמסתובב במקומות שונים בעולם רואה שאיפה שהותקנו צלחות בצורה פרועה, בלי שום תכנון, יש פגיעה קשה במראה הסביבה.

אברהם פורז: אנחנו במקרה, לפני כחודש, היינו בשבדיה, מדינה לכל הדיעות מתוקנת ומסודרת, שבאחת השכונות, ששם נאמר לנו שיש הרבה מהגרים זרים, בעיקר מהמזרח התיכון, רואים יער של צלחות שתקועות על הגזוזטראות, על החלונות.

אברהם פורז: זה, לדעתי, מאוד מכער את מראה הסביבה.

אברהם פורז: אנחנו רוצים להשתדל שהצלחות האלה יפגעו במראה הסביבה בצורה מינימאלית.

אברהם פורז: הדבר השני זאת המשמעות המעשית של שאלת ההיתרים והרישוי, שלפחות המגמה שלי היא לא להפוך 100 אלף איש לעבריינים.

אברהם פורז: אנחנו גם לא יכולים לטרטר 100 אלף איש בבקשות להיתרים.

אברהם פורז: צריך שיהיה איזה שהוא מסלול ירוק שאם אתה הולך דרכו אז אף אחד לא עוצר אותך.

אברהם פורז: אתה יכול ללכת להתקנת הצלחת ואם אתה סוטה מהמסלול הירוק ויש לך דברים שמסבכים אותך אתה צריך ללכת למסלול אחר.

אברהם פורז: אז זה עומד לשיקול הדעת של גורמי רישוי שונים בתחום התכנון.

אברהם פורז: בכפוף לעניין הראשון, לפחות על פני הדברים, אפשר יהיה להתקין צלחת על גג פרטי.

אברהם פורז: לפי דעתי, התקנת צלחת כזאת בכפוף לאפשרויות של קבלת סעד פעילות בתחום המשפטי איננה פגיעה העולה על הנדרש במובן חוק היסוד.

אברהם פורז: לגבי העניין של מפעיל הטלוויזיה שלא יספק שירות למי שיקנה צלחת שלא כדין, כמו כל הוראה אחרת אם הוא עושה את זה שלא ביודעין זה הופך לעבירה.

אברהם פורז: המטרה היא פשוט להקל על האכיפה.

אברהם פורז: אנחנו יודעים שהכנסת קיבלה בשעתו חקיקה שאומרת שלא יהיה חיבור למים וחשמל למבנה שהוקם שלא כחוק.

נתי מאיר: הכוונות טובות, אבל הנוסח הנוכחי של החוק לא יגשים אותן.

נתי מאיר: אני מסתכל על פיסקה (ו) לסעיף 1, שאומרת : "התקנת צלחת קליטה על גג בנין, בהתאם להוראות סעיף קטן זה, פטורה מקבלת היתר לפי חוק התכנון והבניה, ובלבד שקוטר צלחת הקליטה אינו עולה על 1.2 מטרים".

נתי מאיר: ברור לי הצורך לאזן פה בין שני אינטרסים - מצד אחד האינטרס הציבורי שיהיה רישום, יהיה הסדר ותהיה אסתטיקה, ומצד שני מדובר פה במאסות של עשרות אלפים, מאות אלפים מתקנים שהסדרי הרישוי הקיימים אינם פותרים את הבעיה.

נתי מאיר: יחד עם זה, הפתרון כפי שהובא כאן הוא פתרון חד צדדי, הוא לא יפתור את בעיית האסתטיקה.

נתי מאיר: אני בטוח שבתור יוזם החוק ומי שנושא האסתטיקה קרוב לליבו, אתה תתחרט מהר מאוד אם החוק יעבור כמות שהוא.

נתי מאיר: יש לנו כבר את הנסיון.

נתי מאיר: חברת צלחות הלווין, חברת T.e.S, התחילה להתקין צלחות על סמך חוות דעת משפטית שאולי זה לא טעון היתר.

נתי מאיר: היום הם אולי שינו את דעתם, או אולי מכוח צו של בית המשפט הם כבר לא עושים את זה.

אברהם פורז: האם יש פסק דין שאומר שזה טעון היתר?

נתי מאיר: כן.

נתי מאיר: בית המשפט, לבקשת הוועדה המקומית אונו, שבמקרה אני מייצג גם אותה, הוציא שני צווים.

נתי מאיר: בהליך פלילי הוצא צו הפסקה שיפוטי, ובהליך אזרחי עיריית קרית-אונו ביקשה צו שימנע את המשך התקנת הצלחות.

אברהם פורז: הליך אזרחי נגד חברת הלווין?

נתי מאיר: כן.

נתי מאיר: ההשקפה של בית המשפט אומרת שזה טעון היתר.

אברהם פורז: גם אני חושב שזה טעון היתר.

נתי מאיר: הנסיון שלנו הראה שאם זה גג של בנין, ההתקנה היא תמיד בפינה כי זה המקום הטוב ביותר לקליטה.

נתי מאיר: אנחנו מקיימים מגעים עם חברת T.E.S באמצעות איגוד מהנדסי ערים.

נתי מאיר: אנחנו כבר איתרנו מקומות אחרים בגג שגם עונים על הקליטה וגם עונים על נושא האסתטיקה.

נתי מאיר: אם הסעיף הזה יישאר כמות שהוא, עבודה של חודשיים יורדת לטמיון.

נתי מאיר: זה הדבר הקטן.

נתי מאיר: הדבר העיקרי הוא שפה יהיו מפגעים אסתטיים על כל צעד ושעל.

נתי מאיר: אתה חרדת, ובצדק, שמכל חלון תבלוט צלחת.

נתי מאיר: חשבת שאם זה על גג הבניין תפתר בעיית האסתטיקה.

אברהם פורז: חשבתי שזה לא אסתטי בכל מקרה, אבל צריך באיזה שהוא מקום לשים את זה.

נתי מאיר: אפשר למקם את זה על גג הבניין, לא בפינה, כך שזה יהיה גם אסתטי ותהיה גם קליטה טובה.

נתי מאיר: זה מחייב אחת משתיים: או שבחוק נכניס את הפרמטרים, או שבכל זאת אנחנו נקיים איזה שהוא הליך של רישוי.

אברהם פורז: דעתי היא שצריכים להיות פרמטרים, וברגע שאתה עומד בפרמטרים אתה לא צריך ללכת לאף גוף ולקבל חותמת.

אברהם פורז: אנשים לא יעמדו בהליך הבירוקרטי של להפעיל עשרות אלפי טפסים ובקשות לבדיקה.

אברהם פורז: זה יכול להיות מכשול אדיר בפני חברת הלווין.

אברהם פורז: כשאתה אומר למישהו: ובנוסף לכל אתה צריך ללכת לקבל היתר, זה דבר מסרבל.

אברהם פורז: המגמה שלי היא לקבוע את הפרמטרים.

אברהם פורז: אתה אומר שיש מקום בפינה.

אברהם פורז: לא איכפת לי שיימצא הנוסח.

אברהם פורז: צריך להיות ברור שמי שהולך באיזה שהוא מסלול זה המסלול הירוק.

אברהם פורז: כל עוד הוא מתקין את זה באמצעות המסלול הירוק הוא לא צריך לעבור שום תחנה, כי אחרת זה לא מעשי.

נתי מאיר: אנחנו יושבים עם חברת T.e.S.

נתי מאיר: אתה מגן עליהם יותר ממה שהם רוצים להגן על עצמם.

נתי מאיר: ברור שלסעיף הזה הם ישמחו.

נתי מאיר: הם נמצאים איתנו במגעים.

נתי מאיר: יש לנו פתרון לכל הדברים שאתה מעלה.

נתי מאיר: אנחנו רצינו לנצל את ההזדמנות כאשר יש חקיקה בנושא הזה.

נתי מאיר: אמנם החקיקה הראשית המתאימה לנושא הרישוי היתה של תכנון ובנייה, אבל לא משנה המיקום הגאוגרפי.

נתי מאיר: כל מה שאנחנו רוצים זה לקבוע את העיקרון שזה ילך במסלול של רישוי עצמי.

נתי מאיר: יש לנו כבר כמעט נוהלים או תקנות.

אברהם פורז: רישוי עצמי, מר מאיר, פירושו לפתוח תיק צהוב, פירושו בקשה להיתר, פירושו לשלם אגרה.

אברהם פורז: נכון שאף אחד לא מסתכל על זה, אבל למה לי להכריח את הבן אדם לעשות את הפעולות האלה כאשר אני יכול לומר לו: אם תסטה מהפרמטרים עשית עבירה?

אברהם פורז: למה אני צריך להכריח אותו למלא טופס?

נתי מאיר: לפי ההגיון הזה אפשר להגיד את זה על כל דבר אחר.

נתי מאיר: אפשר לבטל בכלל את היתרי הבנייה, ולקבוע בחוק שכל אחד ישמור על עקרונות כאלה וכאלה.

נתי מאיר: יש נושאים שמטבעם מחייבים רישוי.

אברהם פורז: רישוי עצמי, מהנדס בעל ותק של מעל 10 שנים היה יכול להוציא.

אברהם פורז: גם זה נכשל.

אברהם פורז: פה אמרנו שהמהנדסים הם השומרים של החוק, כי הם גם מכירים את החוק.

אברהם פורז: אתה רוצה ברישוי עצמי שאדם שלא יודע שום דבר.

אברהם פורז: .

אברהם פורז: הוא מבין משהו?

אברהם פורז: אם הוא יסטה, הוא עובר עבירה.

אברהם פורז: אתה שם לו פשוט מכשול כדי שהוא יפול.

נתי מאיר: מי שיבקש את ההיתר יהיה אחד ולא מאות אלפים.

נתי מאיר: אנחנו נמצאים איתם במגע.

נתי מאיר: לכל הבעיות שאתה רואה אותן כחסרות פתרון יש לנו פתרון טוב.

אברהם פורז: אז בוא נקבע את הפרמטר.

אברהם פורז: מבחינתי, בואו נקבע מה מותר להם לעשות, מה אסור להם לעשות.

אברהם פורז: לא איכפת לי שדברים שחורגים מהמסלול הירוק יהיו טעונים היתר, אפילו יותר מהיתר עצמי.

אברהם פורז: תן למאסה הגדולה של ה90% לזרום.

נתי מאיר: מסלול ירוק בשבילינו הוא רישוי עצמי.

נתי מאיר: לכל גג צריך בכל זאת איזו שהיא תוכנית פרימיטיבית שתמקם את המתקן על הגג.

אברהם פורז: מי יעבור על הדבר הזה?

אברהם פורז: איזה פקיד בעירייה יגיד שנראית לו הפינה הזאת או לא נראית לו הפינה הזאת?

נתי מאיר: אתה תוך 10 שניות מבטל דברים שהשקענו בהם מחשבה במשך מספר חודשים.

נתי מאיר: תן לי את הקרדיט שחשבנו על כל הדברים שאתה אומר, כולל איפה זה ימוקם על הגג, כולל איך לשלב בין זה שצריך היתר אינדיבידואלי שירוץ במסלול.

נתי מאיר: תן לנו רק הזדמנות להציג את זה בפניך, גם בצד הטקסוטאלי, גם בצד הטכני, ותראה שלמרות שהבעיות נראות חסרות פתרון יש להן פתרון.

נתי מאיר: בסופו של דבר, יש שני נושאים שאם נשאיר אותם חופשיים אנחנו נעשה דבר מאוד פזיז ומאוד לא טוב.

נתי מאיר: הנושא האחד הוא בטיחותי.

נתי מאיר: פה יש זהות אינטרסים בין המתקינים ובין הרשויות המקומיות.

נתי מאיר: שניהם לא רוצים שזה יפול על הראש של מישהו.

נתי מאיר: כמו כל נושא של רישוי, אפשר להגיד את זה על כל בניין.

נתי מאיר: למה יש תקנות על קונסטרוקציה?

נתי מאיר: מה, זה שבונה את הבניין לא רוצה שהוא יהיה חזק?

נתי מאיר: למה צריך לדרוש מקונסטרוקטור שיחתום על תוכניות קונסטרוקציה?

נתי מאיר: מה, מי שבונה לא רוצה שהבית יהיה יציב?

נתי מאיר: הרי אם הבית יתמוטט יתבעו אותו.

נתי מאיר: נכון שבניין של קונסטרוקציה זה לא כמו צלחת בקוטר של מטר, אבל תאמין לי שאם היא נופלת למישהו על הראש זה גם לא נעים.

נתי מאיר: נושא הבטיחות הוא הנושא הקטן מבין השניים, כי פה יש זהות אינטרסים.

נתי מאיר: אי אפשר כגוף ממלכתי שיוזם חקיקה לבוא ולהגיד: טוב, הואיל וגם הם מעוניינים בזה, אנחנו לא נקבע את הסטנדרטים שזה יהיה בטוח.

נתי מאיר: צריך לקבוע סטנדרטים של בטיחות.

נתי מאיר: זה מתקן כבד.

אברהם פורז: נעשתה איזו שהיא עבודה?

נתי מאיר: כן.

זאב רז: יש תקן שמטפל בכל מה שאתה אומר עכשיו.

מיקי מטלון: היום אין תקן רסמי.

מיקי מטלון: ברגע שיהיה תקן רסמי, אפשר לקבוע שהצלחת תהיה תואמת את התקן.

נתי מאיר: הנושא השני, והוא הבעייתי, הוא נושא האסתטיקה.

נתי מאיר: פה אנחנו באמת בניגוד אינטרסים.

נתי מאיר: האינטרס של חברת צלחות הלווין הוא לשים את המתקן במקום שבו הקליטה היא הטובה ביותר.

נתי מאיר: למרות שהם חברה ציבורית גדולה והם בוודאי מעוניינים שזה יהיה אסתטי, זה שיקול שאצלם הוא אחרי השיקול העסקי והשיקול הטכני.

מיכל רפאלי-כדורי: שיקול טכנולוגי הוא לא שיקול עסקי.

מיכל רפאלי-כדורי: זה או רואים או לא רואים.

אברהם פורז: האם יש זווית מסויימת שבה רואים טוב?

מיכל רפאלי-כדורי: לווין עמוס מחייב כיוון צלחת לדרום מערב ובזווית מסויימת ואו שרואים או שלא רואים.

יזהר טל: לגבי התזה של או קולטים או לא קולטים, ראש האגף הרלוונטי אצלינו היה רוצה להסביר את זה.

נתי מאיר: צריך לאזן בין האינטרסים.

נתי מאיר: אי אפשר להגיד: צריך שתהיה אסתטיקה ולא איכפת לנו אם קולטים או לא קולטים.

נתי מאיר: אנחנו מצאנו את איזון האינטרסים.

נתי מאיר: עו"ד מטלון יתאר את מה שעשינו.

נתי מאיר: אני מבקש שאת מה שעשינו נעגן בחקיקה שתענה על האינטרסים של כולם.

נתי מאיר: יהיה מסלול שירוץ במהירות, שיענה על נושא האסתטיקה, יענה על נושא הקליטה, ויהיה תחת שליטה ציבורית כפי שצריך להיות.

נתי מאיר: אני מבקש לתת לנו צ'אנס להראות את זה לאדוני.

מיקי מטלון: אנחנו תומכים בהצעת החוק כפי שהיא הונחה, רק עם מספר הערות קטן.

מיקי מטלון: אנחנו היינו בדיונים ארוכים עם מרכז השילטון המקומי ועם משרד הפנים, כדי לראות במסגרת קביעת קריטריונים שעשויים להכנס לתמ"א וגם במסגרת הבנה עם מרכז שילטון מקומי.

מיקי מטלון: .

אברהם פורז: הולכים לעשות תוכנית מתאר ארצית?

מיקי מטלון: הם מתכוונים בתמ"א לקבוע קריטריונים לצלחות.

מיקי מטלון: יש איזו שהיא טיוטה של תמ"א 36 שבה הם מתכוונים לקבוע.

מיקי מטלון: אנחנו כל הזמן נמצאים בקשר איתם.

מיקי מטלון: מבחינת השילטון המקומי הסוגייה עלתה ברגע שהתברר לרשויות השונות שיש ספק אם צריך היתר או לא צריך היתר.

מיקי מטלון: אנחנו פנינו לכולם ואמרנו שלטעמינו זה לא חיבור של קבע, ולכן אין צורך בהיתר בנייה.

מיקי מטלון: הרשויות המקומיות חשבו אחרת.

מיקי מטלון: כתוצאה מכך נוצר בינינו ובין מרכז השילטון המקומי דיאלוג שבו הגענו להבנה לגבי הקריטריונים הטכניים של היכן מתקינים את הצלחות.

מיקי מטלון: אין לנו שום בעיה לעמוד בקריטריונים.

אברהם פורז: יש משהו כתוב בעניין הזה?

מיקי מטלון: יש נייר שריכזנו שקובע מה הם המודלים שמקובלים על השילטון המקומי לגבי המיקום של הצלחות מבחינת הגג.

אברהם פורז: מה נאמר שם בגדול?

מיקי מטלון: העיקרון, מצד אחד, הוא עיקרון אסתטי שמקובל עלינו, כפוף לעניין הבטיחותי, כאשר העניין הבטיחותי תלוי במיקום שבו ניתן ליצור חיבור טוב.

מיקי מטלון: לא בכל גג יש את המיקום המדוייק שבו ניתן ליצור חיבור, כי החיבור צריך להיות למקום מבוטן כדי שהחיבור יהיה חיבור חזק.

מיקי מטלון: השיקול השני הוא השיקול של הקליטה, השיקול של הזווית.

אברהם פורז: האם כשיש גג רעפים - וכאמור בתוך הקונסטרוקציה של גג רעפים אין שום בטון - אתה תוציא איזה מוט מפלדה שיעבור את גג הרעפים ואליו תתחבר, או שתגיד שאתה הולך לפינת הבניין?

מיקי מטלון: גג רעפים היא סוגייה בפני עצמה.

מיקי מטלון: במרבית המקרים, למעט בתים חדשים שנבנו לאחרונה, יש קושי רב בחיבור.

מיקי מטלון: חדירה לתוך הבניין, בייחוד בבתים ישנים, היא מורכבת, מסובכת, אתה צריך לפרק את הגג ולבנות אותו מחדש.

מיקי מטלון: הפתרון שאנחנו מצאנו במסגרת המודלים הוא שבגג רעפים החיבור יהיה ממש מתחת לגג וצמוד לו, כאשר הכוונה לנסות במידה המירבית להסתיר את הצלחת, או להיות במצב שהצלחת עצמה תהיה על הגג והחיבור יתחבר בדופן ממש מתחת לגג.

מיקי מטלון: ההערה הראשונה שלנו להצעת החוק כבר נאמרה כאן לגבי גגות רעפים.

מיקי מטלון: ההערה השנייה שלנו היא לגבי ההתייחסות לבתים.

מיקי מטלון: אנחנו מבקשים שההתייחסות תהיה לגבי כל בית, כי יש בתים שהבית הוא לא בית משותף ועדיין יש קושי להתקין על הגג.

אברהם פורז: הצעת החוק מדברת על אפשרות להכנס לגג שאיננו רכוש משותף.

אברהם פורז: יש על זה ויכוח ערכי, הייתי אומר.

אברהם פורז: אני חושב שהשאלה האם חוק של הכנסת עומד במבחן חוקי יסוד, היא שאלה שהכנסת צריכה לדון בה.

אברהם פורז: זאת לא שאלה משפטית, זאת שאלה ערכית.

אברהם פורז: האם חוק פוגע בחוק יסוד דהיינו במובן זה שזאת פגיעה מותרת, שזה לתכלית ראויה, היא שאלה ערכית, לא שאלה משפטית.

אברהם פורז: לדעתי, חברי הכנסת יצטרכו לתת עליה את הדעת.

נגה רובינשטיין: זאת שאלה שיכולה להגיע לבית משפט.

נתי מאיר: אין כמעט בית משותף שכל הגג שלו הוא רכוש צמוד.

אברהם פורז: לא בהכרח.

אברהם פורז: אמנם לפי הפרק הדן בבתים משותפים בחוק המקרקעין יש דברים שאי אפשר להצמיד אותם לעולם, אבל את כל הגג אפשר להצמיד.

נתי מאיר: אני רשמתי מאות בתים משותפים.

נתי מאיר: אני כמעט לא זוכר בית משותף שאין שם שום אלמנט על הגג שהוא לא..

אברהם פורז: לדעתי, אין מניעה שכל הגג יוצמד.

אברהם פורז: .

אברהם פורז: יש מקרים שאין בכלל יציאה לגג, אלא מתוך הדירות שנמצאות מתחתיו.

אברהם פורז: זה ניתן בשעתו כחלק מה-23 מטר.

אברהם פורז: בהרבה מאוד בתים יש תוכניות כאלה.

אברהם פורז: זה שכל הגג מעבר לזה צמוד לדירות זה ברור, השאלה.

אברהם פורז: .

נתי מאיר: אם לא הצמידו גם את הגג העליון אז זה רכוש משותף.

מיקי מטלון: לא היתה רשות שפיקחה.

מיקי מטלון: כאשר אתה מגיש בית משותף, אין התערבות של הרשם שיבוא ויגיד: מדוע לא השארת שטח להתקנת מתקנים, להתקנת דודי שמש.

מיקי מטלון: אתה יכול לבוא עם בית משותף, בוודאי בערים הוותיקות, שאין שום שטח..

אברהם פורז: גם באותם המקרים שהגג תפוס כולו על ידי דודי שמש, או תפוס כולו על ידי אנטנות טלוויזיה ואין פיזית מקום אלא אם כן אתה שובר משהו שם, עמדתי היא שאפשר להתקין גם על השטח הצמוד, לאו דווקא באמצע המרפסת של האדם, אלא נניח על הדופן, על המעקה.

נתי מאיר: על המעקה זה לא טוב מבחינה אסתטית.

אברהם פורז: מר מאיר, אם יש גג שהוא משותף וניתן להתקין עליו, אנחנו נכתוב שזה יותקן שם, אבל היה ואין גג כזה ובכל זאת צריך להתקין את הצלחת באיזה שהוא מקום, אז אין מנוס אלא להתקין.

אברהם פורז: .

נתי מאיר: עזוב את הצד הקנייני.

אברהם פורז: אבל אין לי ברירה, אני לא יכול לנתק את הצד התכנוני מהצד הקנייני.

אברהם פורז: אם אין לי טריטוריה לשים את הצלחת.

אברהם פורז: .

נתי מאיר: לאחר שריכזנו בידינו את הכלים המשפטיים למקם את זה הן על רכוש משותף והן על רכוש פרטי אם צריך, אז עו"ד מטלון ואני אומרים לך שיש לנו שירטוטים שיראו לך איך זה ממוקם בכל וריציה של גג בישראל ולא על המעקה אלא במקום אסתטי.

אברהם פורז: יכול להיות.

אברהם פורז: אני מוכן לראות.

אברהם פורז: מר טל, נניח שזה גג משותף אבל הוא צמוד למישהו, איך תגיע אליו?

יזהר טל: ואיך מנקים שמשות?

יזהר טל: מורידים מהגג.

אברהם פורז: אתה תמיד יכול להתקל במישהו שמתכוון להכעיס.

מיקי מטלון: אנחנו היינו מבקשים שהצעת החוק תעבור כפי שהיא, כפי שהיא הוגשה ועברה בקריאה ראשונה.

מיקי מטלון: אנחנו לא חוזרים מהמודלים.

מיקי מטלון: אם תמצא לנכון, אפשר לקבוע סמכות לכך שבמסגרת התקנות השר יתקין מודלים שהם מודלים אפשריים.

אברהם פורז: אני היית שמח אם היתה לכם איזו שהיא הסכמה עם מרכז השילטון המקומי לגבי הפרמטרים הטכניים של העניין הזה.

אברהם פורז: אני לא מעלה על דעתי ליצור סיטואציה של מאות אלפי בקשות להיתרים.

יזהר טל: לפני שנתייחס להיבטים המשפטיים, מר זאב רז רוצה להסביר כמה היבטים טכניים.

זאב רז: המושג הראשון זה קו ראייה.

זאב רז: כלומר, הלווין או הצלחת שלך חייבים לראות אחד את השני.

זאב רז: צריך שיהיה קו ראייה דמיוני.

זאב רז: זה כשאנחנו מדברים על דרום מערב.

אברהם פורז: זאת אומרת שבבניין נמוך שמוקף בבניינים גבוהים עלולה לא להיות קליטה?

זאב רז: לא תהיה קליטה.

זאב רז: אפילו אם תשים את זה על הגג ויהיה לך 4 מטר בפנים, לא תקלוט טוב.

זאב רז: יש כאן מראש כמה נקודות חולשה ללווין שאין אותם בכבלים, כי הכבלים מגיעים פיזית והלווין מגיע בקו ראייה.

זאב רז: זה עובד בשיטה אחרת.

זאב רז: את זה צריך להבין בבסיס.

זאב רז: הקליטה היא יותר רגישה למיקום.

זאב רז: המושג השני זה איכות קליטה.

זאב רז: איכות קליטה בעצם מורכבת משני דברים: 1.

זאב רז: מאיכות התמונה והשמע בבית של המנוי או של הלקוח 2.

זאב רז: הזמינות הלווינית.

זאב רז: זמינות לווינית זה מושג סטטיסטי.

זאב רז: בכבלים זה תמיד מגיע, בהנחה שאין טרקטור שחותך את הקו, בגלל הסיב האופטי.

זאב רז: בדרך בין הלווין לבין האנטנה של הקליטה יש דבר שמפריע וזה הגשם.

זאב רז: מכיוון שיש סטטיסטיקה של גשם, אז מדברים על זמינות קליטה.

זאב רז: כשמתכננים גודל של אנטנה זה נובע מחישוב של הלווין והסטטיסטיקה של הגשם במדינת ישראל בטווח של הרבה שנים.

אברהם פורז: הגשם משפיע על הקליטה?

זאב רז: בהחלט.

זאב רז: הנושא הוא זמינות.

זאב רז: כשמתכננים את המסלול הזה בין הלווין ובין הקליטה, לוקחים בחשבון את עניין הגשם.

זאב רז: ברשיון מוגדר שהוא חייב לתת זמינות של 99.

זאב רז: 7% כמינימום.

זאב רז: ברשיון של חברת D.B.S ההתחייבות היא שתהיה קליטה שלא תהיה פחותה מאשר 99.7%.

זאב רז: יש לנו 360 יום, כפול 24 שעות, כפול ההפרש של האי קליטה, כלומר אנחנו מדברים על אחוז אחד של אי קליטה.

זאב רז: אם יש לך 99.7%, זאת אומרת שכל לקוח יביא בחשבון שX שעות בשנה הוא לא יקלוט בגלל תנאים שלא תלויים במערכת.

זאב רז: האנטנה, ככל שהיא יותר גדולה, היא מגדילה את ההסתברות.

זאב רז: חברות הכבלים שרוצות לקלוט תחנה מחוץ לארץ, שמות אנטנה של מטר עשרים.

זאב רז: כל הרעיון הוא לתת איזה שהוא מרווח ביטחון, שלמרות שתנאי הסביבה יהיו כאלה וכאלה בבית שלך תהיה קליטה.

אברהם פורז: אם הצלחת תותקן בצורה נכונה, למה לדעתך צריך להיות זמן שבו השידור לא נקלט בגלל הגשם?

מיכל רפאלי-כדורי: זה לא רלוונטי למיקום של הצלחת.

אברהם פורז: האם זה נכון שכשיש גשם סוחף..

זאב רז: קצב הגשם הוא זה שקובע.

אברהם פורז: ואז מה תראה?

זאב רז: אתה לא תראה כלום.

לאה ורון: ושלג?

מיכל רפאלי-כדורי: רק אם השלג נערם על הצלחת לא רואים.

אברהם פורז: אם הצלחת היא בגודל שני מטר הגשם לא משפיע עליה?

זאב רז: הגודל של האנטנה נבחר כך שזה לא יהיה גדול מידי.

זאב רז: .

זאב רז: אנטנה של 60 ס"מ מספיקה לקליטה.

אברהם פורז: פה בחוק כתוב שהגודל לא יעלה על 1.20.

אברהם פורז: כוונתי לשנות את זה כך שאם יש אנטנה שמשרתת אדם יחיד היא תהיה בגודל של 60 ס"מ, ואם היא משרתת יותר מאחד היא תהיה 1.20.

אברהם פורז: אין סיבה שבבתים פרטיים יהיה יותר מאשר 1.20.

נתי מאיר: זה קשה מאוד לאכיפה.

נתי מאיר: אם יש למישהו חברה קבועה אז זה שני אנשים ואחר כך שהוא נפרד ממנה הוא הופך להיות יחיד?

נתי מאיר: מה זאת אומרת משרתת אדם אחד?

מיכל רפאלי-כדורי: חבר הכנסת פורז, אתה מתכוון לאבחנה בין בית משותף לוילה.

מיכל רפאלי-כדורי: אנחנו לא שמים בוילה יותר מאשר 60.

זאב רז: המערכת מתוכננת ככה שגם אם יש גשם, ההסתברות שתהיה לך קליטה לא טובה או חוסר קליטה תהיה נמוכה.

אברהם פורז: סוג מסויים של גשם מפריע?

זאב רז: הקצב של הטיפות.

זאב רז: הקצב יותר פוגע מאשר הגשם.

זאב רז: התכנון הוא שיהיה לך טווח ביטחון.

זאב רז: כאן אני מגיע לגודל האנטנה.

זאב רז: גודל האנטנה קובע את טווח הביטחון.

זאב רז: כיוון שאנחנו במדינה שלנו יודעים את מודל הגשם, אז קבעו את גודל האנטנה.

זאב רז: מה שקובע אחר כך בתכנון זה כמה טווח ביטחון יש לי.

זאב רז: במצב הרגיל של שמיים בהירים זה המצב האידיאלי, אין בעיה.

זאב רז: שינוי פתאומי מקטין את הפער הזה.

זאב רז: אני כצופה בבית ממשיך לקלוט ולא קרה כלום.

זאב רז: באיזה שהוא שלב יש נקודת מעבר שאין קליטה.

זאב רז: כל התכנון הוא שזה יקרה מעט מאוד פעמים, וזה מה שאמרתי התכנון הזה של הזמינות.

זאב רז: הדבר הזה קובע שהאנטנה תהיה מכוונת בקו ראייה ישירות ללווין.

זאב רז: כאשר אני מדבר על גודל, אני מדבר על שטח חתך אפקטיבי.

זאב רז: האנטנה הזאת עובדת כראי והיא צריכה לקלוט את כל הקרניים שמגיעות אליה ולרכז אותן בנקודת אחת.

זאב רז: ככל שהשטח הזה יותר קטן, פחות אנרגיה מתאספת.

זאב רז: המיקום של האנטה על הגג קובע את גובה החתך, כמה קרנים הוא אוסף.

זאב רז: אם האנטנה שלך לא רואה כולה , בעצם שטח החתך האפקטיבי מבחינת הקליטה הוא יותר קטן ואז המרווח הביטחון שהיה לך על הקליטה יותר קטן והיא מהר מאוד תגיע למצב של חוסר קליטה.

זאב רז: לכן המיקום הוא מאוד קריטי.

זאב רז: ההפסקה מתחילה מרגע מסויים.

זאב רז: עד אז זה תלוי חזק מאוד במיקום של האנטנה על הגג.

זאב רז: כל זמן שיש שטח פתוח לראייה, המיקום יכול להיות במרכז.

זאב רז: ככל שיש לך אילוצי מיקום, צריך להזיז את האנטנה עד למקום שבו לא תחשף.

זאב רז: הרעיון הוא שהיא תמשיך להיות כל הזמן על הגג ושתפגע במינימום בשטח החתך האפקטיבי של האנטנה.

זאב רז: ההזזה של המקום צריכה להיות פונקציה של יכולת הקליטה לפי הפרמטרים שהגדרתי.

מיכל רפאלי-כדורי: רוב הדברים שתיאר מר רז הם חלק ממערכת היחסים שלנו עם המשרד ברשיון.

מיכל רפאלי-כדורי: לגבי החשיבות של המיקום, צריך לזכור שהמתקינים שלנו עולים לגגות 50 שנה מאוחר מידי.

מיכל רפאלי-כדורי: כבר הוקמה המדינה, יש שם דודי שמש, יש שם אנטנות, יש שם מזגנים.

אברהם פורז: אתם לא עולים 50 שנה מאוחר מידי אלא 35 שנה מאוחר מידי, כי שידורי הטלוויזיה באמצעות לווין מופיעים בפרק של כבלים החל משנת 1986.

יזהר טל: אז יש התייחסות, אבל היה אסור לקלוט את זה ישירות.

יזהר טל: במקום שיש כבלים, לפי סעיף 6 כ"ג הישן, לכבלים יש את המונופול להעביר את אותם שידורים.

יזהר טל: רק במקום שאין כבלים, היה מותר לקלוט אותם ישירות.

יזהר טל: זה נעשה לפני שנתיים.

אברהם פורז: רבותי, איש לא ידע ואיש לא יכול היה לצפות, ודאי לא אני, שהכבלים יהיו כזה סיפור של הצלחה.

אברהם פורז: בדיעבד מסתבר שהם היו סיפור הצלחה גדול.

אברהם פורז: לא צפינו שזה יהיה סיפור הצלחה גדול.

מיכל רפאלי-כדורי: כאשר אנחנו עולים לגג אנחנו לא נתקלים בעולם שכולו טוב, שאנחנו רק צריכים לבחור מה המקום הבטוח, האסתטי והנוח לנו.

מיכל רפאלי-כדורי: אחרי מה שנמצא שם, נשאר לנו איזה שהוא נתח שבו אנחנו צריכים לדון עם עצמינו האם כל הדברים האלה מתקיימים.

מיכל רפאלי-כדורי: בדרך כלל האילוצים הם מאוד גדולים – גם הנופי, גם הטכונלוגי.

מיכל רפאלי-כדורי: אנחנו עולים לשם כדי להתקין צלחת שתאפשר קליטה.

מיכל רפאלי-כדורי: המגבלות שמתאר זאב מתווספות לזה.

מיכל רפאלי-כדורי: האפשרויות שלנו מאוד מצומצמות בין החוטים והחיבורים של האנטנות.

מיכל רפאלי-כדורי: גם אם האנטנות של ערוץ 1 ו2 משרתות שם אדם אחד, הן עדיין חייבות להיות על הגג, עם כל החיזוקים שלהן.

מיכל רפאלי-כדורי: יש את קולטי השמש והמזגנים.

מיכל רפאלי-כדורי: לא נשאר שם הרבה מאוד מקום פנוי שהוא גם לא מוסתר על ידי שום אלמנט ממה שתיארתי וגם הוא כזה שאם נתקין בו אז לא נחשוף את עצמינו לבעיות רטיבות.

מיכל רפאלי-כדורי: את כל הדברים האלה צריך לקחת בחשבון, ואנחנו לוקחים אותם בחשבון.

מיכל רפאלי-כדורי: ברוב המקרים אנחנו מוצאים את עצמינו על דפנות הגג, שזה באמת המקום הטוב.

מיכל רפאלי-כדורי: ברוב המקרים זה המקום שבו אנחנו נמצא את עצמינו יכולים להתקין.

מיכל רפאלי-כדורי: זה לא שאנחנו מחפשים דרך יותר זולה, זאת פשוט דרך לא מדוייקת להעמיד את זה.

מיכל רפאלי-כדורי: אין לנו שום עניין שהצלחות שלנו יעופו על אנשים.

אברהם פורז: איך אנחנו מבטיחים שאם יש מקום במרכז הגג אתם תתקינו שם ולא על המעקה?

מיכל רפאלי-כדורי: באחד המודלים הראשונים שהצגנו יש מודל כזה.

אברהם פורז: אני מבקש שהפריורטי יהיה שאם יש חדר יציאה לגג או משהו כזה זה יותקן שם, אלא אם כן יש מכשול שמונע את זה.

אתי בנדלר: מה הקשר של החדרון?

אתי בנדלר: אתה אומר שהפריורטי היא למרכז הגג, בין אם יש חדר ובין אם אין חדר.

אברהם פורז: לא, אבל אם מרכז הגג זה מרפסת אני לא אשים את זה במרכז הגג.

אתי בנדלר: בכל מקרה אומרים שזה יהיה במרכז הגג, אבל אם יש מניעה מסיבה כלשהי, בין טכנית ובין קניינית, אז..

נתי מאיר: למה שלא תגיד להנחת דעתה של הוועדה המקומית או של מהנדס הוועדה, ואז את מה שסיכמנו בינינו.

נתי מאיר: .

מיכל רפאלי-כדורי: אנחנו לא רוצים לעבור בוועדות.

אברהם פורז: הפחד שלי הוא שתגיעו לשופט והוא יגיד: באתם לבזבז את זמני.

אברהם פורז: .

נתי מאיר: אנחנו תומכים בהצעת החוק כפי שהיא.

נתי מאיר: בין השורות אנחנו לוקחים את כל מה שסיכמנו, שמים בצד, כי זה עדיף לנו יותר.

אברהם פורז: השופט לא כתב כלום.

נתי מאיר: אם ככה, במקום לחפש עכשיו את הנוסחים שאדוני מחפש, אנחנו נגיש לאדוני מסמך כתוב, מנוסח בצורה משפטית.

מיקי מטלון: אנחנו לא חוזרים באנו משום דבר שאמרנו לגבי המיקום של ההתקנה.

מיקי מטלון: בכפיפות לפרמטר של מקום שבו אפשר לקלוט, כפי שמר רז הציג, מקובלים עלינו השיקולים הנופיים.

מיקי מטלון: יש לנו אנטרס להיות דבר ידידותי לסביבה.

מיקי מטלון: אנחנו צריכים לשווק, אנחנו צריכים להלחם בכבלים.

מיקי מטלון: אנטרס איכות הסביבה הוא חשוב לנו לא פחות מכם, מפני שאנחנו נמדד על ידי היחס של הציבור אלינו.

מיקי מטלון: גם היחס אם אנחנו דבר יפה, דבר מכוער, הוא שיקול מאוד מהותי בשיווק שלנו.

מיקי מטלון: אנחנו קיבלנו רשיון ממשרד התקשורת.

מיקי מטלון: ברשיון יש סמכות לקבוע, ויש בו פורמטים של איך מתקינים.

מיקי מטלון: אפשר את הפורמטים האלה גם לשכלל.

מיקי מטלון: צריך לקבוע בחוק שהפטור שניתן הוא פטור שניתן לצלחת שהותקנה על פי תנאי הרשיון.

מיקי מטלון: אני מסכים בהחלט שאת המודלים שאנחנו קיבלנו נמציא למשרד התקשורת, שזה הגוף המוסמך.

מיקי מטלון: תנאי הרשיון אומרים לנו איך אנחנו יכולים להתקין את הצלחות.

אברהם פורז: נכון לרגע זה, ברשיון שלכם יש התניות על מיקום הצלחת?

מיקי מטלון: יש התניה על חיזוק שלה.

אברהם פורז: זה ברור שהתקן הוא התקן והצלחת לא צריכה ליפול.

אברהם פורז: אנחנו מדברים פה על האלמנט החזותי, שהוא בעיני שיקול חשוב מאוד.

אברהם פורז: אתם אמנם רוצים להיות ידידותיים לסביבה, אבל השיקול שלכם הוא שיהיה לכם מנויים.

אברהם פורז: את השיקול של מאיר אני מבין.

אברהם פורז: הכוונה שלהם שזה יהיה נאה עד כמה שניתן.

נתי מאיר: יש להם כבר שירטוטים מוכנים.

אברהם פורז: אתה צריך להתפשר איתי, לא איתם.

מיקי מטלון: אנחנו מציעים להעביר את המודלים שאנחנו סיכמנו למשרד התקשורת, ולהגיע להסכמה שתעוגן בחקיקה.

אברהם פורז: רבותי, לנו יש פה חקיקה.

אברהם פורז: החוק יהיה מפורט, אם אפשר, כדי למנוע אחר כך את הצורך בבירוקרטיה מיותרת.

אברהם פורז: אנחנו קובעים פה פרמטרים, ואומרים שזה הוא המסלול הירוק.

אברהם פורז: מי שנכנס לפרמטרים, אנחנו פוטרים אותו מהצורך לקבל היתרים פרטניים.

אברהם פורז: אנחנו כן רוצים להכנס לרמת פירוט יחסית גבוהה, אבל אין מנוס.

אברהם פורז: .

יהודה זמרת: יש מספר תקנות שיעלו על שולחנה של המועצה הארצית בשבוע הבא.

יהודה זמרת: תקנה אחת זו תקנה שהולכת להסדיר בניינים חדשים, זאת אומרת שעשו בהם כבר מערכת הכנה לקליטת שידורי לווין.

יהודה זמרת: תקנה שנייה זאת תקנה שתהפוך את כל העבודות של הקמת אנטנות על צלחות לווין להיתר עבודה מצומצם.

יהודה זמרת: הסוג השלישי של התקנות זה תקנות הפטור.

יהודה זמרת: תקנות הפטור יפטרו אנטנות על פי מפרטים מסויימים, ובתנאי שיותקנו על גג של בניין.

אברהם פורז: יש כבר טיוטה?

יהודה זמרת: יש כבר טיוטה.

יהודה זמרת: ביום שלישי הקרוב זה יעלה על שולחנה של המועצה הארצית.

אברהם פורז: אנחנו יכולים לקבל את הטיוטה?

יהודה זמרת: זה יעלה על שולחנה של המועצה הארצית.

יהודה זמרת: ברגע שזה ישלח למועצה הארצית ויעלה על שולחנה, אנחנו נוכל להעביר את זה.

יהודה זמרת: אין לי עדיין סעיף הסמכה שנותן לי את האפשרות לפטור.

אברהם פורז: היתר לעבודה מצומצמת זה לא הפתרון.

אברהם פורז: להערכתי, זה לא סביר שאנחנו נבקש עשרות אלפי או מאות אלפי אנשים ללכת לעיריות ולקבל היתרים.

יהודה זמרת: אנחנו מסכימים.

יהודה זמרת: אנטנה לקליטת שידורי לווין שאי אפשר להתקין אותה על גג בית, טעונה היתר.

יהודה זמרת: אין לי כרגע סעיף הסמכה שנותן לי אפשרות לתת פטור.

יהודה זמרת: כמו שעשינו בתקנות סלקום הידועות, ששם היה סעיף פטור מהקמת מבנים באיזורים חקלאים, יש לנו הצעת נוסח כרגע שאין לנו סמכות להתקין את התקנות.

יהודה זמרת: הסעיף הזה לא נותן סמכות להתקין את התקנות, אלא הוא בעצם קובע.

יהודה זמרת: אנחנו מפיצים במקביל תזכיר חוק מטעם משרד הפנים.

אברהם פורז: תביאו לפה את הנוסח ונשלב לכם את זה פה.

אברהם פורז: אם משרד הפנים הוציא תזכיר להצעת חוק, שכולם ידעו.

יהודה זמרת: אני אדאג להעביר את זה.

יהודה זמרת: זה יפתור למעשה את הפן של התכנון.

יהודה זמרת: הפן הקנייני הוא באמת בעיה שאנחנו כמשרד הפנים לא אמונים עליו.

אברהם פורז: זאת שאלה ערכית שאנחנו ניתן את הדעת עליה.

אברהם פורז: השאלה היא שאלה ערכית מובהקת, זאת לא שאלה משפטית.

אברהם פורז: יכול להיות שזה יגיע לבית המשפט העליון ושלושה שופטים יקבעו שזה עבר את הנדרש, או שאחרים יגידו שזה לא עבר את הנדרש.

יזהר טל: עם כל הכבוד, אני מרשה לעצמי לומר שיש לנו היום פסיקה בכמות גדולה שמבהירה באופן חד משמעי ששאלה אם חוק עומד בפסקת ההגבלה של חוק יסוד היא שאלה משפטית במובהק.

יזהר טל: היא אולי אחת מהשאלות שהיום המשפט עוסק בה.

יזהר טל: הרי כל הרעיון של זכויות יסוד הוא שהן מעגנות הכרעות ערכיות בכללים ועקרונות משפטיים.

אתי בנדלר: אנחנו יודעים שעמדתו של הנשיא ברק היא שכמעט אין פעולה שאתה עושה שאיננה פעולה משפטית.

אתי בנדלר: אין ספק שתפקידינו, כמשפטנים, להצביע בפני חברי הכנסת על הבעייתיות שכרוכה בשאלות אם זה עומד בחזקת ההגבלה של חוק היסוד.

אתי בנדלר: אנחנו לא נוכל להמלט מההתייחסות לשאלות האלה.

אתי בנדלר: השאלה היא שאלה משפטית, והתשובה היא תשובה ערכית.

אתי בנדלר: אין ספק שצריך להציב את השאלות המשפטיות בפני חברי הכנסת.

אתי בנדלר: התשובה צריכה להנתן על ידם.

מיקי מטלון: סקת ההגבלה קבעה עקרונות ונתנה טווח מסויים למחוקק ברמה שלו ככנסת, מתחת לחוקי היסוד, לאזן בין אינטרסים שונים.

מיקי מטלון: כל עוד הוא פועל לפי הכללים, כפי שפורטו על ידי בית המשפט העליון, זה שיקול הדעת שלו.

אברהם פורז: אם היינו קובעים שחברת הלווין רשאית לקחת חלק מהגג, להפקיע אותו בפועל, ללא תשלום ביצועי ולהתקין שם מתקן, אז אולי היו אומרים שזאת פגיעה העולה על הנדרש.

נגה רובינשטיין: יש לך כאן סעיף חוק שאומר שגג שהוא בחלקו משותף ובחלקו פרטי, אתה יכול להתקין גם בחלק הפרטי.

אברהם פורז: אני מוכן גם לומר שרק בהעדר אפשרות יתקינו אותו ברכוש הפרטי.

אברהם פורז: ברור שהעדיפות היא להתקין אותו ברכוש המשותף.

נגה רובינשטיין: זה לא קיים בנוסח החוק מה שמוצע היום.

אברהם פורז: ברור שהמגמה היא להתקין ברכוש המשותף, אבל יתכן שיש מניעה או פיזית או מבחינת המיקום, ואז יש לנו שאלה אם לוותר לחלוטין על הגג ולומר שבגלל שהוא פרטי אנחנו מסתלקים מהגג, או שאנחנו אומרים שאנחנו מוכנים בכפוף לתנאים מסויימים ובכפוף לאיזו שהיא הערכה משפטית שיש לה אפשרות לומר משהו לאפשר בכל זאת הקמה על הגג אם הפגיעה היא זניחה.

אברהם פורז: אם יש למישהו פנטהאוז, ובאיזה שהיא פינה של הפנטהאוז מתקינים לו צלחת, אז יכול להיות שהוא לא אוהב את זה, אבל לפעמים אין מנוס.

אברהם פורז: עדיף שזה יהיה תקוע על הקיר של הבניין מבחוץ?

נגה רובינשטיין: הדברים האלה שאתה אומר עכשיו לא באים לידי ביטוי בחוק.

אברהם פורז: המגמה היא לפגוע כמה שפחות בקניין הפרטי, ברכוש הפרטי, בחזקה ובכל.

אברהם פורז: דהיינו, בכל אותם מקרים שאפשר להתקין את זה ברכוש משותף, נתקין את זה ברכוש המשותף.

אברהם פורז: זאת העדיפות העליונה.

אברהם פורז: זה לא כתוב, אבל אתם תעזרו לנו לנסח.

אברהם פורז: היה ובלתי אפשרי להתקין ברכוש המשותף, כי אין רכוש משותף, כל הגג פרטי, או יש גגון קטן שעליו יש מתקנים ודוודים ואין פיזית מקום לשים את זה, אז אנחנו צריכים לחשוב מה אנחנו עושים מול בעל הרכוש הפרטי.

אברהם פורז: עמדתי היא, לפחות לכאורה, כל עוד לא שוכנעתי אחרת, שבכפוף לאפשרות של בעל הרכוש הפרטי לפנות לשר המשפטים ולומר שהפגיעה היא בלתי סבירה לחלוטין כי רוצים להתקין את זה במקום שיגרום לו מפח נפש עצומה, יכול להיות שאפשר לומר לא ולהתקין בקיר החיצוני.

אברהם פורז: באותם מקרים רגילים שבהם הפגיעה הזאת לא משמעותית, אז עם כל הכבוד תהיה לו בפינת המרפסת איזו שהיא צלחת.

אברהם פורז: על ידי זה אנחנו נגרום לכך שהצלחת תהיה ממוקמת מטר אחד יותר למטה, על דופן הבניין בצורה שלא מכערת אותו בצורה איומה ונוראה.

מיקי מטלון: אפשר לקבוע קריטריונים בחוק כך שהמפקח, שהוא רשות שיפוטית, יקבע את האיזון.

אברהם פורז: אנחנו נאמר בצורה הכי מפורשת, שככל שניתן להתקין ברכוש המשותף, זה יותקן ברכוש המשותף.

אברהם פורז: היה ולא ניתן להתקין ברכוש המשותף, יותקן במקום אחר, תוך פגיעה מינימאלית.

אברהם פורז: תנתן לבעל הרכוש הפרטי אפשרות ללכת למפקח על רישוי מקרקעין.

אברהם פורז: יש, אגב, פרוצדורה כזאת לגבי הכבלים.

נגה רובינשטיין: הפרוצדורה לגבי הכבלים היא לא לגבי בעל מקרקעין.

אברהם פורז: שם יש אפשרות שניתנת הודעה וניתנת אפשרות לפנות.

יזהר טל: אולי במקרים של הרכוש הפרטי, של הגג הפרטי, זה שרוצה להתקין הוא זה שיצטרך ליזום הליך מסויים כדי לשכנע את הרשות.

אברהם פורז: לא צריכים להכריח את זה שפוגעים ברכושו לרוץ לבית המשפט.

נגה רובינשטיין: אני מבינה שיש כבר איזה שהן הסכמות בעניין התקנה במרכז ולא על הקצה.

מיקי מטלון: יש רעיונות ויש מודלים.

נגה רובינשטיין: השיקולים הקנייניים נפגעים עוד יותר, מכיוון שאם אתה קובע התקנה במרכז, הקניין הפרטי נפגע יותר.

נתי מאיר: לא עסקנו בצד הקנייני.

נגה רובינשטיין: הצד הקנייני חייב לבוא לידי ביטוי בהסכמות האלה.

נתי מאיר: עם כל הכבוד, לא עשית מחקר סטטיסטי אם מרכז הגג הוא פרטי, או מרכז הגג ציבורי.

נגה רובינשטיין: נכון.

נתי מאיר: מרכז הגג, בכפוף לכל השיקולים הקניינים.

אברהם פורז: אתם יודעים מה, אפילו לא צריך לומר את זה.

אברהם פורז: ברגע שאמרנו שהעדיפות העליונה היא הרכוש המשותף, אז זה ברור שזה מרכז הגג.

אברהם פורז: יש כמובן יוצאים מן הכלל, אבל ברוב המקרים הגרעין הזה של חדרי היציאה לגג זה במרכז.

אברהם פורז: אי אפשר היה להקים חדר יציאה לגג על הדופן של הבניין.

אברהם פורז: תעזרו לנו בניסוח.

אברהם פורז: תביאו לנו נוסח שאם חברת הכבלים רוצה להתקין על גג פרטי בהעדר רכוש משותף, היא תתן לבעל הרכוש הפרטי הודעה.

אברהם פורז: אם הוא לא הביע את הסכמתו תוך X זמן, היא תוכל לפנות למפקח לרישום מקרקעין ולבקש היתר להקמה במקום הזה.

אברהם פורז: תציעו לי איזה מודל.

יזהר טל: הרעיון של המסלול הירוק שלא מחייב רישוי, שהוא לב ההצעה, בהחלט מקובל עלינו.

יזהר טל: אנחנו חושבים שהוא רעיון מבורך, אבל בכפוף לכמה נקודות.

יזהר טל: לפני ההתייחסות לעניין החוקתי שעכשיו דיברנו עליו, אני רוצה להתחיל בעניין של החובה להתקין על הגג.

יזהר טל: לפי העמדה שלנו, הנושא של מיקום ההתקנה לא צריך להיות מוסדר על ידי הוראה בחוק הבזק שקובעת חובה להתקין כאן או במקום אחר.

יזהר טל: האיסור על חברת הלווין לתת שירות למישהו שהתקין לא במקום שהחוק מצווה עליו צריך להיות מוסדר בהיבט התכנוני של אישור הבנייה או פטור מאישור הבנייה.

יזהר טל: החוק לא צריך לומר: חובה עליך להתקין כאן או אחרת, אלא החוק מתייחס למסלול הירוק שלא צריך בו היתר והמסלול האחר שכן צריך היתר.

יזהר טל: לנו נראה שאם ההתקנה היא על הגג אז הוא פטור מהיתר.

יזהר טל: זה המסלול הירוק, ואין צורך שהחוק יקבע איסור על התקנה אחרת.

יזהר טל: אם הוא לא מתקין על הגג ויש מניעה להתקנה על הגג והדרך היחידה להתקין זה על הקיר או על המרפסת, אז צריך את המסלול של ההיתר.

יזהר טל: לא צריך איסור בחוק.

יזהר טל: אני רוצה לציין שלא מדובר כאן רק על התקנות בידי חברת D.B.S אלא גם על התקנות של אדם פרטי.

יזהר טל: יכול אחד מתוך 20 הדיירים בבניין המשותף לומר: אני רוצה אנטנה משלי על המרפסת.

יזהר טל: זה יהיה מצב שהוא לא יוכל להנות מהמסלול הירוק, ויצטרך ללכת לשכנע את הרשויות שנותנות היתר שיש סיבה מספיק טובה לאפשר לו.

אברהם פורז: אבל אנחנו בכל זאת צריכים, לדעתי, לקבוע את האני מאמין של החקיקה.

אברהם פורז: והאני מאמין של החקיקה אומר שאנחנו מוציאים את זה מכוונת החוק, אלא אם כן יש סיבה לא לעשות את זה על הגג.

יזהר טל: אז זה מתבטא באבחנה בין המסלול הירוק למסלול השני.

אברהם פורז: יכולה רשות מקומית להגיד: בסדר גמור, שכל אחד ישים את זה איפה שהוא רוצה.

אברהם פורז: צריך להיות ברור שההתקנה שלא על הגג היא יוצא מהכלל.

אברהם פורז: היא ניתנת בהיתר, אבל היא יוצאת מן הכלל.

אברהם פורז: צריך סיבה טובה למה לא לעשות את זה על הגג.

יזהר טל: זאת נקודה אחת שקשורה לנושא של הקביעה בחוק שכך וכך יהווה עבירה על חוק התכנון והבנייה.

יזהר טל: אנחנו ציינו את זה פעם קודמת.

יזהר טל: אני לא חושב שחוק הבזק צריך לציין שהתנהגות פלונית מהווה עבירה על חוק התכנון והבנייה.

יזהר טל: אגב, אנחנו העדפנו שזה יהיה בתיקון עקיף לחוק התכנון והבנייה.

יזהר טל: קובעים כאן את הפטור.

יזהר טל: אם אתה לא בא במסגרת המסלול הירוק ובכל זאת תתקין בלי שתקבל היתר בנייה, אז כמובן שעברת על חוק התכנון והבנייה.

יזהר טל: זה לא דבר שצריך להקבע כהפרה בחוק הבזק.

אתי בנדלר: אם אני זוכרת נכון, המטרה של הקביעה הזאת בחוק היתה לתת סמכויות, לפי חוק התכנון והבנייה, גם בידי יושב-ראש המועצה לשידורי כבלים ושידורי לווין.

יזהר טל: הנקודה השלישית היא הנקודה החוקתית לגבי פגיעה בזכות קניין שכבר צויינה.

יזהר טל: אני בהחלט מקבל את ההצעה של היושב-ראש, שאנחנו יחד עם משרד המשפטים ננסה באמת לחשוב על כיוון כמו שהסתמן כאן.

אברהם פורז: רבותי, זכות הקניין איננה זכות מוחלטת.

אברהם פורז: היא נדחית מפני דברים חשובים.

אברהם פורז: אפשר להעביר היום תשתית בזק במקרקעין פרטיים של אנשים, אפשר להעביר צינורות נפט, אפשר להעביר תשתיות מים.

אברהם פורז: להערכתי, שידורים לציבור זה חלק משירות ציבורי וזה לא עניין פרטי, ולכן נעשה את זה בגבולות הסבירים.

אברהם פורז: אני גם לא רוצה שלבעל הגג תהיה אפשרות סחיטה, דהיינו שהוא יאמר שהוא מוכן שתותקן צלחת על הגג הפרטי שלו אבל בתמורת אלפי דולרים.

מיקי מטלון: אולי אפשר לקבוע מועד לישיבה הבאה?

אברהם פורז: אני מודה שהיתה לי כוונה לגמור היום את החוק ולהביא אותו ביום רביעי הקרוב לקריאה שנייה ושלישית.

אברהם פורז: נאמר לי שיש בעיות משפטיות.

אברהם פורז: שר התקשורת גם אמר לי שזה לא נורא אם זה יהיה מיד אחרי הפגרה.

מיקי מטלון: אנחנו במצב שהמהלך הזה עוצר אותנו.

מיקי מטלון: אנחנו הסכמנו עם עו"ד מאיר על איזה שהוא מסלול.

נתי מאיר: אני מצטרף לבקשה שלהם.

מיכל רפאלי-כדורי: אני רק מזכירה לאנשי משרד התקשורת שאם אנחנו לא עולים עד ה-20 ביולי, הרשיון שלנו פג.

מיכל רפאלי-כדורי: אנחנו הפסקנו התקנות.

מיכל רפאלי-כדורי: משמעות העניין שהעליה שלנו בספק.

אברהם פורז: אני מניח שמחר ועדת הכנסת תחליט שהחוק נדון אצלינו.

אברהם פורז: אני אקבע ישיבת פגרה, שתתקיים להערכתי לפני פסח.

אברהם פורז: היה ונגמור את זה, או שהממשלה תבקש לזמן ישיבת פגרה מיוחדת ולאשר את החוק לקריאה שנייה ושלישית, כי בפגרה רק הצעת חוק ממשלתית או הצעה שהממשלה מבקשת נדונה, או שהצעת החוק תהיה מוכנה לקריאה שנייה ושלישית ותוצבע מיד עם סיום פגרת הכנסת, שזה משהו כמו 15 במאי.

אברהם פורז: אני יודע ששר התקשורת הסתובב פה לפני חודש כאחוז תזזית, ועשה כל מאמץ כדי שיהיה כמה שיותר מהר.

אברהם פורז: הוא הלך לוועדת הכנסת על מנת שידונו בזה כמה שיותר מהר.

אברהם פורז: אני מבין שיש לו עניין בשידורי הלווין מסיבות שונות.

אברהם פורז: אנחנו צריכים לגמור את החקיקה הזאת.

אברהם פורז: אני לא תלוי באף אחד, כי בהעדר אינפורמציה אני אעשה כמיטב הערכתי ושיקולי.

אברהם פורז: אני לא אמתין לאף אחד.

מיקי מטלון: אנחנו כבר מוכנים.

אברהם פורז: רבותי, אני לא ממתין לאף אחד.

אברהם פורז: הרכבת נוסעת.

אברהם פורז: משרדי הממשלה אמורים לסייע לנו על ידי העברת הצעות טובות, תוך פרק זמן סביר.

אתי בנדלר: אני מבקשת את ההערות תוך שבוע.

לאה ורון: אני מציעה שעד ה-4 באפריל תעבירו את ההערות.

יזהר טל: העניין החוקתי, אם מנסים למצוא לו איזה שהוא פתרון, לא יהיה תוך שבוע.

אברהם פורז: תתכנסו כולכם ותוציאו מסמך.

יזהר טל: לעניין החוקתי לא ראלי להציע הצעה תוך שבוע.

אברהם פורז: רבותי, אין דחיות.

אברהם פורז: לטוב או לרע, אם תביאו הצעות נשלב אותן.

אברהם פורז: אם לא, אנחנו נפעל לפי מיטב הבנתינו.