ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 84, 2000-02-23 10:00

אברהם פורז: אני פותח את הישיבה.

אברהם פורז: הנושא הוא הצעת חוק של מספר חברי כנסת בנושא התקנת צלחות לקליטת שידורי טלוויזיה באמצעות לווין.

אברהם פורז: מאחר שנראה לי שהנושא דחוף יחסית, משום שהלווין צריך לשדר ביום מן הימים - ואני לא יודע מתי הלווין ישדר - חשבתי לנכון להעלות את זה בדחיפות.

אברהם פורז: נשתדל להעביר את זה לקריאה ראשונה, כשאת עיקר העבודה נעשה אחרי הקריאה הראשונה.

אברהם פורז: לכן, במקום להיכנס לדיונים אידיאולוגיים לגבי החוק, נעבור ישר לקריאת הסעיפים, נשמע הערות לגבי כל סעיף וננסה תוך השעה הקרובה לגמור את העניין.

אברהם פורז: את הדברים היותר עקרוניים נשאיר לאחר הקריאה הראשונה.

יזהר טל: אם יורשה לי, התמיכה של משרד התקשורת בחוק הזה - במיוחד בגלל אלמנט הזמן שאתה ציינת בצדק רב, כי הדחיפות כאן היא במוקד העניין - היתה בכפוף לאותם דברים עקרוניים.

יזהר טל: לכן, ברשותך, הייתי רוצה בכל זאת להעמיד את הדברים העקרוניים.

אברהם פורז: מר טל, היתה לשנינו שיחה ואני אומר לפרוטוקול: לא התחייבתי לקבל את עמדתכם בנושא התקנת הצלחות ברשות היחיד.

יזהר טל: אבל כן נוכל להביא אותה בפני הוועדה.

אברהם פורז: בוודאי, אבל אל תאשימו אותי.

אברהם פורז: אני חושב שגם היום, כשמדובר ב-Public utility, מותר להתקין אותו גם ברשות היחיד בתנאי שיש לו אפשרות לערער, להתגונן, לומר 'לא כאן', אבל אדם לא יכול לומר: 'הגג שלי הוא קדוש, שם לא יהיה שום דבר, תתקינו כולכם את הצלחות בחלונות, על המרפסות'.

יזהר טל: כל מה שביקשתי זה שכמו שמקובל, לפני שעוברים לקריאה הפרטנית של הסעיפים, לאפשר לנו בשלוש דקות לומר את העמדה העקרונית של המשרד.

יזהר טל: נדמה לי שנכון לעשות זאת.

אברהם פורז: קיבלתי, בבקשה דבר.

יזהר טל: כפי שאמרתי, המשרד תמך בהצעת החוק הזאת וראה אותה חשובה וחיונית בגלל שני עקרונות שנקבעים בה.

יזהר טל: עיקרון אחד הוא הפטור מחובת היתר לפי חוק התכנון והבנייה לגבי התקנה על הגג, אנחנו חושבים שזה חשוב ומבורך.

יזהר טל: והעיקרון השני הוא ההחלה של כללים, שכבר קיימים בחוק הבזק לגבי התקנה בבית משותף, על הלווין.

יזהר טל: אנחנו חושבים שגם זה חיוני ביותר ואנחנו תומכים בכך.

יזהר טל: אבל התמיכה הזאת היא בכפוף לכמה אלמנטים, שאני מבקש להצביע עליהם כאן בקיצור נמרץ, שלדעתנו הולכים מעבר לעקרונות האלה באופן שהוא לא סביר, לעתים גם לא חוקתי.

יזהר טל: הטיפול בהם גם לא יצטרך לעכב שום דבר, כל מה שזה דורש זה להוציא אותם מהטיוטה, אם עמדתנו תתקבל.

יזהר טל: אבל בוודאי שהעיקר בהצעת החוק הזאת מקובל עלינו בכפוף לשלוש נקודות שאני אציין אותן.

יזהר טל: הנקודה הראשונה נוגעת למיקום הצלחת ולפטור מההיתר.

יזהר טל: הצעת החוק הנוכחית אוסרת התקנה שלא על הגג, אלא אם יהיה אישור מיוחד מהמפקח, ואוסרת על חברת די.

יזהר טל: בי.

יזהר טל: אס לתת שירות למי שהתקין לא על הגג.

יזהר טל: אנחנו סבורים שאין מקום לאיסור כזה וההסדר שמוצע על-ידינו הוא שהתקנה על גג בית משותף של אנטנה עד 1.20 מטר תהיה פטורה מהיתר בנייה; התקנה על בית שאיננו משותף, אלא בית פרטי, של אנטנה עד 60 סנטימטר - כי זאת אנטנה של משתמש בודד - תהיה פטורה.

יזהר טל: מחוץ לזה, למשל אם בבית משותף יהיו דיירים שיזדקקו לאנטנה מלבד זו שעל הגג, הם באמת יצטרכו לעבור את הנתיב של קבלת היתר ושם יישקלו העניינים.

יזהר טל: איננו סבורים שחוק הבזק הוא זה שצריך לאסור התקנת אנטנה שלא על הגג.

יזהר טל: נדמה לי שהדרך שציינתי כאן - של פטור מצד אחד אבל מי שרוצה לחרוג מאנטנה על הגג בבית משותף או מאנטנה קטנה בבית רגיל, חייב ללכת לקבל היתר - היא איזון נכון בין שיקולי תכנון ובנייה, סביבה ונוף לבין קליטת השידורים.

יזהר טל: במידה שעמדתנו לא מתקבלת ונשארת הקביעה כפי שהיא כאן בחוק, אנחנו בוודאי סבורים שאין מקום בחוק הזה לקבוע עבירות.

יזהר טל: אם כבר, החוק הזה צריך לתת פטור אבל יש כאן סעיפים שקובעים שמי שלא עשה כך, זאת עבירה לפי חוק התכנון והבנייה.

יזהר טל: אנחנו סבורים שחוק הבזק לא צריך להגדיר מה מהווה עבירה על חוק התכנון והבנייה, מקסימום הוא יכול לתת פטור.

יזהר טל: גם זה, היינו מעדיפים שיהיה בתיקון עקיף לחוק התכנון והבנייה.

יזהר טל: אבל אם הטכניקה החקיקתית שתיבחר כאן היא הוראה בחוק הבזק, הוא יכול לתת פטור מחובת היתר אבל הוא לא צריך להטיל עוד חובות ולומר שזה וזה ייחשב להפרה של חוק התכנון והבנייה.

יזהר טל: נקודה שנייה היא לגבי הבית המשותף.

יזהר טל: מקובל עלינו העיקרון שמחיל את ההסדר של בית משותף לגבי כבלים גם על הלווין.

יזהר טל: בתמצית, ההסדר הזה אומר שאם רוב הדיירים מתנגדים, עדיין יש אפשרות למשתמש בודד לגרום להתקנה, למרות שזה בניגוד לעמדת רוב הדיירים, אבל בכפוף למגבלות.

יזהר טל: הוא צריך להודיע מראש, הוא צריך לאפשר לוועד לקבוע תנאים, פנייה למפקח וכו'.

יזהר טל: זה הסדר מאוד מדוד, מדויק ומאזן בין הצרכים של האינטרסים של רוב הדיירים שאולי חשובים להם, במקרים מסוימים, חזות הבית ושיקולי סביבה יותר מקליטה, לבין הדייר הבודד שאי אפשר להפוך אותו לשבוי בידי רוב הדיירים אם הם מתנגדים.

יזהר טל: בזה אנחנו מאוד תומכים.

יזהר טל: הצעת החוק שלפנינו הולכת כמה צעדים מעבר לכך, באופן שלדעתנו פוגע בזכויות יסוד בצורה בלתי אפשרית.

יזהר טל: אני אציין כאן רק שתי נקודות ובזה אסיים.

יזהר טל: הנקודה האחת שאנחנו מתנגדים לה היא, שהצעת החוק מחילה את ההסדר לא רק על גג בית משותף שמהווה רכוש משותף אלא גם על רכושו הפרטי של אדם.

יזהר טל: אנחנו חושבים שהצעד הזה לא עומד בדרישות פסקת ההגבלה של חוקי היסוד ולא ייתכן שעל גג פרטי של אדם, שהגג שייך לו כדת וכדין והוא לא מעוניין שתצוץ שם אנטנה, חוק הבזק יסמיך דייר אחד באותו בית לכפות על אותו בעל בית לשים שם אנטנה.

יזהר טל: אנחנו חושבים שזה לא סביר.

יזהר טל: העניין השני שאנחנו חושבים שאיננו סביר - עכשיו אנחנו הולכים לצד השני - הוא כשההתקנה נעשית בניגוד לעמדת רוב בעלי הדירות.

יזהר טל: במקרה כזה, האיזון שקיים בחוק הבזק מאפשר לרוב בעלי הדירות ולוועד הבית לקבוע תנאים שנוגעים בין היתר לשיקולי נוף, לחזות הבית וכיוצא בכך.

יזהר טל: החוק אומר שבאיזון העדין הזה הם רשאים לקבוע תנאים, אבל לא תנאים כאלה שימנעו את הנחת הכבלים.

יזהר טל: באה הצעת החוק ואומרת לגבי הלווין שהם יהיו רשאים להטיל תנאים - וזכרו, אנחנו מדברים על הזכות של דייר אחד לאכוף התקנה בניגוד לעמדת הרוב, אבל מאידך יש זכות לרוב לקבוע תנאים - אבל אם הם יקבעו תנאי שאיכשהו פוגע באיכות הקליטה, זה כבר אסור להם.

יזהר טל: אנחנו אומרים: לא ייתכן שאיכות הקליטה היא שיקול גג ששולט על כל שיקול אחר של רוב הדיירים.

אברהם פורז: אני מבין שפה או שקולטים או שלא קולטים.

יזהר טל: לא, יש עניין של איכות הקליטה.

אברהם פורז: יש דבר כזה שקולטים באיכות לא טובה?

מוטי לפיד: לא, זה דיגיטלי, או שקולטים או שלא קולטים.

יזהר טל: אם המצב הוא שאו שקולטים או שלא קולטים, אז אנחנו בהחלט מוכנים שיהיה כתוב שהחלטה שמונעת קליטה לחלוטין, באמת הדיירים מנועים ממנה.

יזהר טל: כשם שאי אפשר לקבוע תנאים שמונעים לחלוטין הנחת כבלים, גם תנאים שמונעים לחלוטין קליטה - אין לי בעיה שיהיו אסורים.

יזהר טל: אבל לא בנוסח הקיים שהרוב מנוע מלהטיל כל תנאי שפוגע איכשהו באיכות הקליטה.

יזהר טל: זה לא סביר בעינינו.

יזהר טל: לאור הנחיית היושב ראש אני מצטמצם בעיקרי הדברים ונתייחס בהמשך.

אברהם פורז: נוגה רובינשטיין ממשרד המשפטים, בבקשה.

נוגה רובינשטיין: אנחנו חושבים שיש להריץ את הצעת החוק כי באמת צריך להיות הסדר כמה שיותר מהר, אבל מבחינת העניין של גג ששייך ליחיד - אנחנו רואים בזה פוטנציאל לבעיות חוקתיות חמורות, ולחלק הזה אנחנו מתנגדים.

אברהם פורז: נכון שזה פגיעה, אבל היא לא עולה על הנדרש.

נוגה רובינשטיין: יש חלופות.

אברהם פורז: אבל החלופות מכערות את הסביבה.

נוגה רובינשטיין: נכון, אבל לעומת זאת יש פגיעה בזכות הקניין.

אברהם פורז: הפגיעה בזכות הקניין היא זניחה, כי אין פה כוונה שאחד שיש לו גג מטופח יכניסו לו את הצלחת באמצע הגג; מותר לו להתנגד שיתקינו את זה באמצע הגג אבל אם שמים בשולי הגג, באיזו פינה, מה הפגיעה הכל כך גדולה בזכות הקניין?

אברהם פורז: עדיף שכל הבניין יהיה מעוטר בצלחות?

נוגה רובינשטיין: ראשית, אני יודעת שבזמנו הועלתה השאלה אם אפשר להתקין צלחות על הקרקע.

נוגה רובינשטיין: יש אפשרות כזאת?

איתן רוב: זה מוגבל, זה חוסם זווית ראייה.

נוגה רובינשטיין: ועל קצה של בניין?

איתן רוב: על קיר אפשר.

נוגה רובינשטיין: יכול להיות שאפשר למצוא פתרונות אחרים.

אברהם פורז: אני מציע שאם זה ברשות היחיד, תהיה לו זכות לטעון טענות נגד המיקום.

אברהם פורז: הוא יכול להגיד: 'אל תתקינו במקום הזה אלא במקום הזה', אבל הוא לא יכול להגיד: 'על אף מילימטר בגג שלי אני לא מוכן'.

נוגה רובינשטיין: אנחנו לא חושבים שמבחינה חוקתית זה יכול לעמוד, בגלל שיש כאן פגיעה בזכות הקניין ויש אפשרויות חילופיות גם אם הן אפשרויות שמכערות את הסביבה.

יזהר טל: יש הקיר האחורי של הבניין.

אברהם פורז: אני רק אומר שלא יכול להיות שליחיד יש וטו מוחלט וטוטלי ללא הנמקה.

אברהם פורז: יש לו זכות להישמע לפני מפקח על רישום מקרקעין - או מישהו אחר שנקבע - ולהגיד: 'רוצים להתקין במקום שמפריע לי, חוסם את הנוף, מכער לי הגג', אבל לא רשעות לשמה, שהוא אומר: 'זה שלי, אני לא מוכן'.

אברהם פורז: זכות הקניין היא לא זכות מוחלטת, היא ניתנת להפקעה, ניתן להעביר כל מיני Public utilities.

אביעד ויסולי: אם יש לו מרפסת של 20 מטר ויהיו ארבע חברות לווין, אז ישימו לו ארבע אנטנות על המרפסת של 20 מטר?

אברהם פורז: יכול להיות שכן.

אביעד ויסולי: זה אומר שאין לו מרפסת.

אברהם פורז: יכול להיות.

נוגה רובינשטיין: לחלק הזה אנחנו מתנגדים.

נוגה רובינשטיין: עוד נקודה: לגבי השאלה של חלוקת העלויות בין הדיירים, אני חושבת שכדאי להכניס סעיף שיסדיר את זה.

אברהם פורז: מה זה מעניין?

אברהם פורז: הרי חברת הלוויין תשים צלחת על הגג.

נוגה רובינשטיין: כרגע זה לא עולה כסף.

נוגה רובינשטיין: תמיד זה לא יעלה כסף?

אברהם פורז: אם הם יקבעו תנאים בלתי סבירים, אנשים יישארו מחוברים לכבלים.

נוגה רובינשטיין: מכיוון שלפעמים רק חלק מהבניין יתחבר, אנחנו חושבים שיש מקום לדון בחלוקת העלויות.

אברהם פורז: ההסדרים האלה הם בין ספק השירות לבין הלקוחות.

אברהם פורז: למה אנחנו צריכים להתערב בזה?

אתי בנדלר: גב' רובינשטיין, נשאיר את זה לאחרי הקריאה הראשונה.

אתי בנדלר: עד אז שמשרד המשפטים יגבש הצעה לנושא הזה והיא תידון בוועדה.

נוגה רובינשטיין: בסדר, וגם את העניין של הזכות הקניינית.

נוגה רובינשטיין: דרך אגב, אמרנו בוועדת השרים שאנחנו רוצים להריץ את ההצעה אבל בכפוף לנושא של זכות הקניין.

אברהם פורז: אני רוצה לומר לכם שאין זכות לאדם, מטעמים של רשעות לשמה, לגרום לכיעור הסביבה.

אברהם פורז: בעיניי זו לא זכות.

אברהם פורז: הרי לא מדובר שיתקינו לו את הצלחת באמצע הגג.

אברהם פורז: יש לא מפרגנים מקצועיים, אדם כזה יגיד: 'לא רוצה'.

אברהם פורז: ואז התוצאה תהיה שכל הבניין יהיה מעוטר בצלחות.

אברהם פורז: אני חושב שזה כן עומד במבחן של פגיעה שאינה עולה על הנדרש ושהיא למטרה ראויה.

אברהם פורז: המטרה היא בוודאי ראויה.

אברהם פורז: והפגיעה אינה עולה על הנדרש, מה גם שיש לו גם אפשרות להתווכח איפה יתקינו.

יזהר טל: אם יש רק דייר אחד בבניין שרוצה, על פי החוק הוא יכול לכפות על בעל הרכוש הפרטי.

אברהם פורז: בסדר.

אברהם פורז: ואם, נניח, כולם לא רוצים טלפון ורק אחד רוצה טלפון, אנחנו לא מעבירים לו חוט?

אביעד ויסולי: אבל חוט טלפון עובר מתחת לרצפה.

אברהם פורז: מי אמר לך?

אברהם פורז: אתה לא יודע שמעבירים גם חוטי טלפון עיליים על מגרשים, וזה מכער?

אברהם פורז: בואו נתחיל לקרוא את הצעת החוק.

אברהם פורז: סעיף 1 הוא הוספת סעיף 6נח להצעת חוק הבזק: "(א)(1) בסעיף זה - 'צלחת קליטה' - צלחת לקליטת שידורי לווין, המהווה חלק מציוד הקצה הלוויני, כהגדרתו בסעיף 6מג".

אברהם פורז: כשנגיע לשלב ההיתרים, נצטרך כמובן לקבוע אלו צלחות פטורות.

אברהם פורז: אדם לא יוכל, בלי היתר בנייה, להקים את עמק האלה אצלו בבית.

יהודה זמרת: אנחנו באנו במגעים גם עם חברת YES וגם עם כל הגורמים.

יהודה זמרת: הצעתנו היא לעשות תיקון עקיף לחוק התכנון והבנייה, שמאפשר התקנת תקנות פטור, וכאן יהיה כתוב "בהתאם לתנאים שייקבעו בתקנות".

יהודה זמרת: בתקנות ייקבע איזה דגם, העברת מידע לגורמים רלוונטיים - -

אברהם פורז: אם אתם תביאו לי את נוסח התקנות כך שיום למחרת שהחוק עובר, שר הפנים חותם עליהן וזה מתפרסם - אני מוכן לכך.

אברהם פורז: אם אני אצטרך לחכות לתקנות שלכם, אני לא אחכה.

אברהם פורז: אם תבואו לכאן בישיבה האחרונה, לפני שהחוק עולה לקריאה שנייה ושלישית, ותגידו לי: 'זה נוסח התקנות ואנחנו מתחייבים ששעה אחרי שהחוק עובר, שר הפנים חותם', אני אלך על זה.

אברהם פורז: אם אתם תסתובבו במועצה הארצית ותדונו ותתייעצו, אנחנו נכניס את התנאים לחוק העיקרי.

אברהם פורז: בסדר?

יהודה זמרת: זה בוודאי לא בסדר, אבל מה אנחנו יכולים לעשות?

יהודה זמרת: זו פגיעה במדינת ישראל, באזרחיה.

אברהם פורז: אם אנחנו פה לא היינו מתעוררים, היה נוצר מצב שאו שהלווין לא יכול לעלות או שיש 100 אלף עבריינים.

יהודה זמרת: המגעים התנהלו גם ללא הצעת החוק הזה.

אביעד ויסולי: ביולי שעבר היינו כאן בישיבה; מיולי שעבר הם יכלו לבקש היתרים והם לא ביקשו אף היתר.

אביעד ויסולי: אז הם הלכו והציפו את כל המדינה.

אברהם פורז: מה אתה רוצה שנעשה עכשיו?

אביעד ויסולי: אני לא יודע אם בכלל ניתן היום להעביר חוק ולעשות להם רהביליטציה בדיעבד.

אברהם פורז: אז מה אתה מציע - להעמיד אותם לדין?

אביעד ויסולי: לא להעמיד אותם לדין.

אביעד ויסולי: אני מציע שהם יבקשו היתרים ויקבלו.

אברהם פורז: רבותיי, חבל על הזמן.

אפרים שלאין: אני חושב שהנושא הזה צריך להיות מטופל דרך תמ"א 36 שנמצאת אחת על שולחן המועצה הארצית, עברה לוועדות מחוזיות.

אברהם פורז: מה זה תמ"א 36?

אפרים שלאין: תמ"א 36 היא תמ"א של תקשורת, שהעורכים שלה הם משרד הפנים ומשרד התקשורת.

אפרים שלאין: גם בתוכה יש מנגנון לאפשר הליכים מזורזים למתקנים קטנים.

אברהם פורז: מתי תמ"א 36 תאושר?

דלית זילבר: אני צריכה לתקן.

דלית זילבר: תמ"א 36 א' שהועברה להערות ועדות מחוזיות לא מטפלת בצלחת; ההצעה לצלחות הופרדה בגלל הדחיפות של הסלולרי שהיתה בזמנו.

דלית זילבר: כרגע אנחנו נמצאים בשלבים מאוד מתקדמים, גם בתקנות וגם בתמ"א.

דלית זילבר: כל ההיבטים הפיזיים והנופיים חייבים לבוא לידי ביטוי בחוק התכנון והבנייה, בתמ"א ובתקנות.

דלית זילבר: אין לנו התנגדות לפטור עקרוני אבל בכפוף למה שיהיה שם.

דלית זילבר: כל הצד הפיזי והנופי לא מטופל פה כמו שצריך.

אברהם פורז: הרי ברור שצלחות מסוג מסוים יהיו פטורות ממתן היתר - -

דלית זילבר: בכפוף למה שאנחנו נקבע.

אברהם פורז: - - וברור שכדי לתת פטור, אם נלך לפי חוק התכנון והבנייה, צריכה להיות תקנה שפוטרת זאת.

אברהם פורז: אם אתם תהיו מוכנים עם התקנה עד לשלב של סיום הליכי החקיקה, אנחנו נשמח לאמץ את התמ"א ואת התקנות.

אברהם פורז: אם אתם חושבים שאפשר למשוך את זה שנים, אז זה ייכנס לתוך החוק.

אברהם פורז: ראו הוזהרתם - תעבדו, תתחילו לעבוד.

אברהם פורז: תתייעצו עם הוועדות המחוזיות ועם כל מי שאתם רוצים.

אברהם פורז: אני אומר לכם שהתהליך יהיה קצר, לדעתי אתם צריכים להיות ערוכים תוך שבועיים-שלושה עם תקנות מוכנות.

אברהם פורז: לא תהיו מוכנים, תהיה חקיקה ראשית.

דלית זילבר: זה לא בלתי סביר שהתקנות, התמ"א, יקחו קצת יותר זמן בגלל ה - -

אברהם פורז: למה צריך תמ"א בשביל לתת פטור מצלחות?

דלית זילבר: בגלל שכל ההיבטים הפיזיים והנופיים, שלא נלמדו כאן עד הסוף, יבואו לידי ביטוי בתמ"א.

אברהם פורז: אלו היבטים נופיים יש לצלחת על בית משותף, שקוטרה 1.20 מטר?

אביעד ויסולי: הם מתקינים את זה בפינת הגג במקום באמצע הגג, אז זה נראה מבחוץ.

אברהם פורז: מר ויסולי, אתה לדעתי משרת פה אינטרס זר לאינטרס של הצרכנים.

אברהם פורז: אבל זה עניינך.

דלית זילבר: צריכה גם להיות הפרדה בין התייחסות לבתים חדשים ולבתים שכבר קיימים.

דלית זילבר: צריכה להיות התייחסות למספר צלחות על גג, גם תלוי הגובה של הבניין.

דלית זילבר: זה מאוד מורכב, ואנחנו עובדים על כך ומנסים לתאם את כל הגורמים ביחד.

אברהם פורז: תעבדו על זה במרץ על מנת שתבואו אלינו עם תקנות כאשר החוק יאושר.

אברהם פורז: תארו לעצמכם שחברת הלווין, אחרי מאמצים רבים, רוצה לעלות לאוויר והם כבר הסדירו את התוכן והכל.

אברהם פורז: עכשיו הם מחכים לכם עם כל התוכניות, עד שאתם תחליטו?

דלית זילבר: הם שותפים לתהליך.

מוריאל מטלון: בגללם אנחנו תקועים.

יהודה זמרת: הם יכולים לבקש רשיון להתקין צלחות.

אברהם פורז: אתם רוצים היבטים נופיים, בסדר.

אברהם פורז: אתם רוצים היבטים תכנוניים, בסדר.

אברהם פורז: תחליטו ותבואו לכאן עם הדברים שאתם רוצים.

אברהם פורז: אין לכם זמן.

אברהם פורז: זה לא יכול להימשך על פני חודשים ושנים בוועדה הזאת ובוועדה הזאת.

יהודה זמרת: למה לא פנו למוסדות התכנון, לא לפני חודשיים כשהתחילו לצאת צווי המניעה אלא לפני שלוש שנים?

יהודה זמרת: ולמה התחילו להתקין את זה בלי היתרים?

אברהם פורז: בגלל שהחוק עבר רק לפני שנה.

יזהר טל: אני לא מבין את ההתנגדות הזאת.

יזהר טל: שר הפנים נתן את הסכמתו להצעת החוק של חבר הכנסת פורז.

יזהר טל: הלשכה המשפטית של משרד הפנים נתנה את הסכמתה לעיקרון שאנטנה של עד 1.20 מטר על הגג פטורה מהיתר ושיהיה תיקון חקיקתי.

אברהם פורז: רבותיי, מאחר שהתקנת צלחות קליטה מלוויינים זו לא המצאה של חברת YES, לדעתי יש בארץ כבר עשרות אלפי צלחות.

אברהם פורז: אני רוצה לדעת כמה כתבי אישום הוגשו על התקנת צלחות שלא כדין, לכמה מהן הוצא צו הריסה, כמה מהן נהרסו ומה גודלן?

אברהם פורז: לישיבה הבאה תביאו לנו דיווח איך אתם אכפתם את החוק עד היום ואיך אתם גיבורים בתיאוריה.

יצחק גאגולה: אדוני היושב ראש, יש לי שאלת הבהרה.

יצחק גאגולה: יש צלחת שקולטת 20 ערוצים, 50 ערוצים או 100.

יצחק גאגולה: הכל זה אותו מחיר?

אברהם פורז: זה לא משנה, אותה צלחת קולטת הכל.

אברהם פורז: אם הצלחת היא על גג של בית היא 1.20 מטר.

אברהם פורז: יש היום בארץ עשרות אלפי צלחות כאלה.

אברהם פורז: אני לא יודע אם הוגש כתב אישום אחד.

קריאה: אף לא אחד.

אביעד ויסולי: הוגש כתב אישום אחד נגד חברת YES.

אביעד ויסולי: בקרית אונו הוצא צו הריסה.

דלית זילבר: אנחנו לא מתנגדים לעצם הצורך בפטור הזה, אבל צריך לנהל אותו נכון.

אברהם פורז: אני בעד.

אברהם פורז: אתם רוצים שזה יהיה כך, שיהיה כך, אבל אין לכם זמן.

אברהם פורז: אני, אגב, פניתי למינהל התכנון לפני יותר משנה וביקשתי מהגב' רצ'בסקי שתקיימו דיון בשאלה של הצלחות ומיקומן, אני יכול להראות לכם את ההתכתבות שלי - ואתם יודעים את זה, כי יש אצלכם תיק - ורק כשראיתי שאתם ישנים ושום דבר לא קורה, החלטתי שאני הולך בחקיקה.

אברהם פורז: מינו ועדה מקצועית, אמרו שהיא תבחן פה, תתייעץ עם זה, ושום דבר לא קרה.

יזהר טל: יש לנו הצעה של שיפורי ניסוח.

יזהר טל: כתוב פה "'צלחת קליטה' - צלחת לקליטת שידורי לווין" וכו'.

יזהר טל: כדי שלא נגדיר צלחת בצלחת, אנחנו מציעים לכתוב "אנטנה לקליטת שידורי לווין, המהווה חלק מציוד הקצה הלוויני" - פה אנחנו מציעים להוציא את שני ה"א הידיעה, כי ציון קצה לוויני זו ההגדרה בסעיף 6מג לחוק הבזק.

יזהר טל: אפשר גם למחוק המילים "כהגדרתו בסעיף 6מג" כי זה ממילא באותו פרק.

אברהם פורז: "'ציוד קליטה' - ציוד המשמש לקליטת שידורי לווין, לרבות ציוד קצה לוויני, למעט צלחת קליטה".

אברהם פורז: יש למישהו הערות על ההגדרה פה?

אביעד ויסולי: מה קורה כשיהיה אינטרנט דו כיווני?

אברהם פורז: אתה רוצה לשאול שאלות?

אברהם פורז: קושיות שואלים בפסח.

אברהם פורז: מה זה שייך לעסק הזה?

אביעד ויסולי: משום שאז האנטנה לא תתאים להגדרה כזאת.

אביעד ויסולי: פה זו אנטנה לקליטה בלבד.

אברהם פורז: אנחנו כרגע מדברים על שידורי טלוויזיה באמצעות לווין.

אברהם פורז: שם החוק הוא "התקנת צלחות לקליטת שידורי טלוויזיה באמצעות לווין".

אברהם פורז: לא אינטרנט.

אברהם פורז: כשיהיה אינטרנט, תדבר על אינטרנט.

אברהם פורז: אולי אפשר דרך אותה צלחת להעביר אינטרנט.

קריאה: זה מה שהם מפרסמים כל הזמן.

דלית זילבר: בתנאי שהצלחת לא משדרת, רק קולטת.

אביעד ויסולי: היא חייבת לשדר.

אביעד ויסולי: אינטרנט זה דו-כיווני.

אברהם פורז: כתוב שזו צלחת לקליטה, לא לשידור.

אברהם פורז: וכתוב שזו צלחת לקליטת שידורים ולא צלחת לאוכל.

יזהר טל: לגבי הגדרת "ציוד קליטה", אנחנו מציעים להשמיט אותה כי יש כבר בחוק הגדרת ציוד קצה לוויני וזה יוצר פה כפילות לא רצויה.

יזהר טל: אין צורך לעשות עוד הגדרה לציוד קליטה.

אברהם פורז: נשאיר את זה עכשיו.

אברהם פורז: אם יהיה צורך, נחזור לזה אחרי הקריאה הראשונה.

אברהם פורז: "(ב)(1) לא יתקין אדם צלחת קליטה לצורך קליטת שירותי לווין בבניין, אלא על גג הבניין, ואם היה הבניין בית משותף - על גג הבית המשותף; (2) בעל רשיון לשידור לווין לא ייתן שירות אלא למי שצלחת הקליטה שלו הותקנה בהתאם להוראות סעיף זה".

אברהם פורז: בואו נתעלם מזה, אחר כך נראה.

יזהר טל: אני מבקש שתירשם עמדתנו.

יזהר טל: אנחנו טוענים שיש צורך להשמיט את הסעיף הזה כי הוא קובע איסור שאיננו עומד במבחן חוקתי.

אברהם פורז: אחרי הקריאה הראשונה, נדון בזה.

יזהר טל: אבל הייתי מבקש שלא יאמרו לנו אחרי קריאה ראשונה: מה התעוררתם?

יזהר טל: אני מבקש שהעניין הזה, ספציפית לסעיף הזה, יירשם.

אברהם פורז: אתה אמרת את שלך, זה מופיע בפרוטוקול.

אברהם פורז: נדון בזה אחרי קריאה ראשונה.

ערן זיו: אנחנו - המועצה לשידורי כבלים - מבקשים למחוק את כל סעיף (ב), בהנחה שיישאר משהו - -

אברהם פורז: אבל אני צריך איזשהו כלי אכיפה.

ערן זיו: האחריות היא על המתקין.

ערן זיו: המתקין לא חייב להיות בעל הרשיון, הוא יכול להיות גם אדם פרטי.

אברהם פורז: אני הרי יודע איך זה ילך.

אברהם פורז: יהיו קבלנים שיעשו את עבודת ההתקנה.

אברהם פורז: מה יקרה אם קבלן כזה יצפצף על החוק ויגיד: 'אכפת לי גג, לא גג, אני אתקין על החלון'.

ערן זיו: אין ספק שבעל הרשיון יכול להתקין אבל מי שעוד יכול להתקין החל מהשנה השנייה, למשל, הוא אותו בעל דירה.

אברהם פורז: אני לא רוצה שתיתן שירות לעבריינים.

אברהם פורז: בחוק התכנון והבנייה כתוב שלא יינתן שירות חשמל למי שבנה בית שלא כחוק.

אברהם פורז: אותו הדבר גם כאן.

אברהם פורז: אתה לא נותן שירות למי שעשה עבירה.

יזהר טל: אבל בעל הרשיון הרי לא יכול לשלוח כל שבועיים פקחים לבדוק איפה מקבלי השירות שמו את האנטנה.

אברהם פורז: רק אם זה יובא לידיעתו.

יזהר טל: זה לא מה שכתוב פה.

יזהר טל: יש עליהם חובה לא לתת שירות למי שצלחת הקליטה הותקנה שלא כחוק.

אברהם פורז: אנחנו כבר אומרים: זאת החובה.

אברהם פורז: לגבי יישומה, נדבר אחרי הקריאה הראשונה.

אברהם פורז: ברור שאם הוא לא יודע, אי אפשר לדרוש ממנו לא לתת שירות.

אברהם פורז: אחד יכול גם להזיז את הצלחת.

אברהם פורז: נניח שהוא התקין על הגג ואחר כך באופן פרטיזני הוא החליט להזיז את זה, נותן השירות לא יודע.

יזהר טל: לכן זו חובה לא סבירה.

אברהם פורז: בסדר.

אברהם פורז: נמצא את הפתרון שלא להטיל על חברת הלווין נטל שהיא לא יכולה לעמוד בו.

אברהם פורז: אבל הכוונה היא שאם היא יודעת שזה הותקן שלא כחוק והפנו את תשומת ליבה - נניח רשות מקומית כתבה לה - היא לא תיתן שירות למי שיודעים שהוא עבריין.

אברהם פורז: כל האיסורים האלה הם עם כל ההגנות של המשפט הפלילי - מה שאתה לא יודע ונעשה בתום לב, זו לא עבירה.

אברהם פורז: (ג) "הוראת סעיפים 6כט עד 6לב יחולו לעניין התקנת צלחת קליטה בבית משותף, בשינויים אלה: (1) "במקום 'בעל זיכיון' יבוא 'בעל רשיון לשידור לווין';".

יזהר טל: לגבי ההחלה של סעיפים 7כט עד 6לב, אנחנו מציעים תיקון שההחלה תהיה עד 6לא ולא עד 6לב.

יזהר טל: סעיף 6לב זה ההתניה על סעיף 12 לחוק המקרקעין.

אברהם פורז: בזה נדון אחרי הקריאה הראשונה.

יזהר טל: אז אולי זה יירשם לקראת הדיון.

אברהם פורז: בוודאי, אני לא רוצה שמישהו יטען אז נושא חדש.

יזהר טל: אנחנו סבורים שההחלה צריכה להיות רק עד סעיף 6לא, לא כולל את סעיף 6לב.

נוגה רובינשטיין: אנחנו מצטרפים.

יזהר טל: הסיבה היא שהבעלות על הצלחת יכול שתהיה של בעל הרשיון אבל גם יכול שתהיה פרטית בהמשך הדרך.

יזהר טל: גם אדם פרטי יוכל להתקין, לא יהיו חייבים להתקין רק צלחות שמתקין בעל הזיכיון.

יזהר טל: לכן אין היגיון שהוועדה הזאת תעביר את הבעלות בצלחת הפרטית לבעל הרשיון.

אברהם פורז: אתה צודק, אדם יכול שהצלחת תהיה שלו.

אברהם פורז: בכבלים זה היה משהו אחר.

אברהם פורז: יש היגיון בדבריך, צריך למחוק את זה, כלומר שההחלה תהיה רק עד סעיף 6לא.

אברהם פורז: עו"ד מטלון מטעם הדי.

אברהם פורז: בי.

אברהם פורז: אס, בבקשה.

מוריאל מטלון: בסעיף (ג)(3) כתוב: "במקום 'רשת כבלים' יבוא 'צלחת קליטה';".

מוריאל מטלון: צריך להיות כתוב "צלחת וציוד קליטה".

מוריאל מטלון: זו המקבילה הנכונה לרשת.

מוריאל מטלון: זה צריך לכלול גם את הציוד.

אברהם פורז: אין לי בעיה.

יזהר טל: או לשיטתנו, פשוט צריך להיות כתוב "ציוד קצה לוויני".

יזהר טל: זה כולל הכל - גם ציוד קליטה, גם צלחת - וזה מוגדר בחוק.

אברהם פורז: פסקה (4): "סעיף 6כט(ב1)(3) ייקרא כאילו בסופו יבוא 'או כדי לפגוע באיכות הקליטה של השידורים'.

אברהם פורז: " יש למישהו הערה לגבי זה?

יזהר טל: כן.

יזהר טל: זה אותו סעיף גורלי לרוב הדיירים בבית.

יזהר טל: כאשר יש זכות לדייר להתקין בניגוד לדעת רוב הדיירים, ויש זכות כזאת, עדיין היא כפופה לכך שמותר לדיירים להתנות תנאים.

יזהר טל: אגב, בהדפסה שלכם צריך להוסיף סעיף קטן (א), כי זאת היתה הכוונה.

יזהר טל: זה צריך להיות (ב1)(3)(א).

אברהם פורז: אתה רוצה שאותו הסדר שיש היום בסעיף 6כט(ב1) - זה תיקון שאני יזמתי בשעתו - שזה יהיה הסידור גם פה?

יזהר טל: בהחלט הייתי שמח שזה יהיה הסידור.

יזהר טל: ראה את סיפה סעיף קטן (ב1)(3)(א).

אברהם פורז: אני מוכן לקבל את זה.

יזהר טל: אנחנו מציעים שבנוסף לעניין של העלות הסבירה, יתוסף כאן גם מה שאמרו קודם אנשי הדי.

יזהר טל: בי.

יזהר טל: אס - בתנאי שהתנאים לא מונעים את עצם הקליטה על-ידי הלווין.

מוטי לפיד: בתנאי שאין בהם כדי לפגוע ביכולת הקליטה של הלווין.

מוטי לפיד: זה מספיק.

יזהר טל: בעצם יכולת הקליטה.

מוריאל מטלון: לא איכות הקליטה, אלא יכולת הקליטה.

יזהר טל: זה נוסח הסעיף.

יזהר טל: עצם הנחת רשת הכבלים - זה מה שכתוב.

אברהם פורז: נוסיף כאן את המילה "עצם".

יזהר טל: הכוונה היא לעצם היכולת, בהבדל מאיכות כזו או אחרת.

אברהם פורז: הגב' בנדלר, תכניסי פה עכשיו "עצם היכולת", נעשה מקצה שיפורים אחרי הקריאה הראשונה.

אתי בנדלר: אני לא הייתי מנסחת את זה כך.

אברהם פורז: אנחנו בסעיף (ד).

אברהם פורז: (1): "הוראות סעיף קטן (ג) יחולו אף אם הגג של הבית המשותף, כולו או חלקו, אינו רכוש משותף, ובלבד שבעל הרשיון נתן הודעה לבעל הזכויות בגג על כוונתו להתקין צלחת קליטה על הגג ועל מיקומה המתוכנן; (2) תוך 30 ימים מיום שקיבל בעל הזכויות בגג את ההודעה לפי פסקה (1), רשאי בעל הזכויות האמור לפנות אל המפקח ולבקש לקבוע כי צלחת הקליטה תותקן במקום אחר על הגג או אף במקום אחר שאיננו גג, או לאסור על התקנת הצלחת; המפקח רשאי לקבוע תנאים והוראות להתקנה כאמור;" - הוא רשאי גם להגיד לא - "המפקח לא ייתן קביעתו אלא לאחר שנתן הזדמנות סבירה לבעל הרשיון, לבעל הזכויות בגג, למבקש ההתקנה ולנציגות הבית המשותף להשמיע טענותיהם בפניו".

אברהם פורז: זה בסדר גמור.

אברהם פורז: יש למישהו הערות?

אברהם פורז: הוא מצא לכם גם פתרון, המפקח אפילו רשאי להגיד: 'בנסיבות כאלה לא'.

נוגה רובינשטיין: זו עדיין החלטה של המפקח ולא החלטה של בעל הזכות הקניינית.

יזהר טל: למה הוא צריך לרוץ אחרי המפקח?

אברהם פורז: כי זכות הקניין היא לא מוחלטת.

נוגה רובינשטיין: גם פגיעה באיכות הסביבה זה לא משהו מוחלט.

אברהם פורז: את יודעת שאפשר להפקיע ממנו מטר מהגג עם פיצויים?

נוגה רובינשטיין: לצרכים ציבוריים, נכון.

נוגה רובינשטיין: לא הפקעה בשביל חברות מסחריות.

יזהר טל: זה לא סעיף הפקעה עם פיצוי.

נוגה רובינשטיין: זה מעבר לזה.

נוגה רובינשטיין: גם אין מגבלות על עניין ההפקעה כי אין כאן הגבלות על גודל השטח המופקע.

יזהר טל: אם היית מגדיר את זה כהפקעה - -

אברהם פורז: אם אתה רוצה שלא יהיה לווין, אני יכול לחייב אותם לתת פיצויים.

אברהם פורז: גם ככה הם בקושי נושמים, אתה רוצה שיתנו גם פיצויים?

יזהר טל: לא, אני לא רוצה שיוכלו לחייב אדם פרטי, זה הכל.

אברהם פורז: רבותיי, בעיניי השיקול של מראה הסביבה, השיקול האקולוגי, גובר על זכות הקניין.

אברהם פורז: יש יכולת שיפוטית.

אברהם פורז: זאת אומרת, הזכות היא לא מוחלטת.

אברהם פורז: זה לא שמתקינים לו צלחת ובזה נגמר הסיפור.

אברהם פורז: יש לו יכולת לפנות למפקח על רישום מקרקעין, המפקח יכול בנסיבות מיוחדות, כשהוא ישתכנע שאין שום מקום, אפילו לאסור על התקנת הצלחת.

אברהם פורז: לדעתי זה סידור מאוזן היטב היטב וכרגע, עד לשלב הקריאה הראשונה, הוא מצוין.

אברהם פורז: אחרי הקריאה הראשונה נדון בו שוב, ואני שקט עם החוקתיות של זה.

אברהם פורז: אני מוכן להבטיח לכם שאם זה יעמוד למבחן של בית המשפט, החוק הזה לא ייפסל.

נוגה רובינשטיין: אנחנו לא משוכנעים.

אברהם פורז: אתם לא משוכנעים, אבל מותר לכם לחשוב אחרת ממני.

יזהר טל: אנחנו רק מבקשים שיירשם שגם אנחנו מציעים שכל סעיף (ד) יימחק, בגלל פגיעה בזכות הקניין, שלטעמנו איננה חוקתית.

אברהם פורז: בסדר.

אברהם פורז: פסקה (3) "הותקנה צלחת קליטה על גג בהתאם להוראות סעיף קטן זה, רשאי בעל הזכויות בגג לבקש העתקת צלחת הקליטה למקום אחר" וכו' - זה בעצם אותו הדבר.

אברהם פורז: גם את זה אנחנו נאשר כרגע.

אברהם פורז: סעיף (ה): "לא ניתן להתקין צלחת קליטה על גג בית משותף בשל אי התאמת הגג לכך, רשאי בעל הרשיון לשידור לווין, או מבקש ההתקנה, לפנות בבקשה אל המפקח להתיר התקנת צלחת הקליטה במקום אחר ברכוש המשותף, והוראות סעיף קטן (ג) יחולו לעניין זה".

ארז שפירא: צריך לפנות לוועדה המקומית ולא למפקח.

אברהם פורז: מה שאתה אומר נראה לי סביר.

יזהר טל: למה הוא צריך לפנות עוד פנייה?

יזהר טל: האם לא יותר הגיוני שהפנייה שהוא יצטרך לעשות תהיה במסגרת הפנייה לקבלת היתר?

יזהר טל: אם זה על הגג, לא צריך היתר.

יזהר טל: אם זה במקום אחר, צריך היתר.

אברהם פורז: קיבלתי את עמדתך, ארז שפירא.

אברהם פורז: זה עניין תכנוני מובהק, ובתכנון אתם בעלי הבית.

אברהם פורז: צריך לפנות לוועדה המקומית.

אברהם פורז: אולי עדיף: לרשות רישוי מקומית.

ארז שפירא: כן, רשות רישוי.

ארז שפירא: פה אני חוזר למה שמשרד הפנים הציג קודם לגבי הנוהל.

ארז שפירא: הנוהל צריך להיות כולל.

ארז שפירא: אנחנו עובדים היום בשיתוף עם חברת YES.

אברהם פורז: אבל הסמכות היא בידי רשות הרישוי המקומית.

ארז שפירא: אנחנו חושבים שאולי אפילו צריך להיות: למהנדס הוועדה המקומית.

אברהם פורז: רשות רישוי מקומית.

אברהם פורז: למהנדס הוועדה המקומית אין היום סמכויות סטטוטוריות.

ארז שפירא: יכול להיות שנצטרך להקנות לו סמכויות.

אברהם פורז: אם תבואו אליי - משרד הפנים ומרכז השלטון המקומי - ותגידו שאתם מוכנים שבעניין הזה מהנדס הרשות המקומית יהיה הפוסק, אין לי בעיה.

אברהם פורז: אני אסכים.

יזהר טל: אבל למה שהוא גם יצטרך לבקש היתר בנייה וגם ללכת למהנדס?

אברהם פורז: לא, רק זה.

אברהם פורז: הוא לא יצטרך לפנות למפקח.

אברהם פורז: לגבי סעיף (ו)(1), אנחנו אומרים כך: התקנת צלחת קליטה על גג בניין שקוטרה אינו עולה, בשלב זה, על 1.20 מטר - כדי שלא יתקין שם מישהו את עמק האלה - פטורה מקבלת היתר.

יזהר טל: אנחנו מציעים: 1.20 בבית משותף, 60 סנטימטר בבית פרטי.

יזהר טל: כי בבית פרטי אין צורך בצלחת כל כך גדולה.

אברהם פורז: זה יהיה ממילא, לא צריך לכתוב את זה.

אברהם פורז: הרי בעל בית פרטי לא יתקין צלחת של 1.20 סתם כך.

מוריאל מטלון: צמצום הפטור יגרום לכך שבבית פרטי יהיה צריך היתר.

אברהם פורז: למה?

אברהם פורז: אם צלחת בקוטר של 1.20 מטר פטורה, אז גם צלחת בקוטר 60 סנטימטר פטורה.

יזהר טל: אנחנו סבורים שדווקא מהשיקולים שאתה ציינת, שיקולי סביבה, עדיף שבבית פרטי לא יתקינו צלחת מעל 60 סנטימטר.

אברהם פורז: אדם לא יתקין סתם בבית הפרטי שלו צלחת מוגדלת שהיא יותר יקרה.

אברהם פורז: אם היא חורגת מ60- סנטימטר, מה אכפת לנו?

אברהם פורז: שישים צלחת של 1.20 מטר בבית פרטי.

יזהר טל: אדוני היושב ראש, יש פה בכל זאת דקות שכדאי להיכנס אליה.

יזהר טל: הרי לשיטתכם, כל החובה להתקין על הגג והאפשרות באישור שלא על הגג, היא לגבי בתים משותפים.

יזהר טל: יוצא לשיטתך שבבית פרטי, שבו הרי אין חובה להתקין על הגג, הוא יכול להתקין את זה גם על הקיר.

יזהר טל: אנחנו מציעים כאן למזער את הנזק ולומר שזה יהיה מוגבל רק ל"פיצה אנטנה" של ה60- סנטימטר.

אתי בנדלר: למה?

אתי בנדלר: תסתכל בסעיף קטן (ב)(1): "לא יתקין אדם צלחת קליטה לצורך קליטת שירותי לווין בבניין, אלא גג הבניין, ואם היה הבניין בית משותף - על גג הבית המשותף".

אתי בנדלר: החובה להתקין על הגג חלה גם על בית פרטי.

יזהר טל: אבל לשיטת הצעת החוק זה לא יהיה איסור אבסולוטי.

יזהר טל: יהיה מישהו שיתיר.

אברהם פורז: צריך לפנות לוועדה המקומית, לרשות הרישוי.

אברהם פורז: אז הם ממילא ישקלו את זה ויחליטו.

אברהם פורז: לפעמים יכולה להיות בעיה של מיסוך, שהבית בנוי כך שנשארה לו רק פינה אחת קטנה שהוא יכול לקלוט בה.

ארז שפירא: אנחנו סבורים שאותו מהנדס צריך להביא בחשבון עוד כל מיני אלמנטים.

יהודה זמרת: אולי נכתוב: ובכפוף לתנאים שיקבע.

אברהם פורז: רבותיי, אם אתם תהיו מוכנים עם התקנות והכללים, נעביר לכם את כל ה"בוכטה".

יהודה זמרת: מה יקרה אם החוק ייכנס לתוקף ולא יהיו תקנות?

יהודה זמרת: אני חושב על שלב הביניים.

יהודה זמרת: בשלב הביניים, אם למהנדס אין שום שיקול דעת להגיד לבן אדם: 'אני לא רוצה פה אלא רוצה את זה פה', לכאורה על פי זה הוא יכול להתקין מה שהוא רוצה.

אביעד ויסולי: אם החוק ייכנס בלי תקנות, לא יהיה די.

אביעד ויסולי: בי.

אביעד ויסולי: אס.

אברהם פורז: יכול להיות שאנחנו מדברים על מדינה אחרת, אבל נדמה לי שאנחנו בכנסת ששייכת למדינת ישראל.

אברהם פורז: כל מזגן היום טעון היתר כי זה שינוי חיצוני של בניין.

אברהם פורז: יש בארץ בוודאי 2 מיליון מזגנים.

אברהם פורז: אני רוצה לדעת, מתוך 2 מיליון המזגנים, כמה מהם הותקנו בהיתר?

אברהם פורז: אם יש פרומיל אחד, אני צנצנת.

אברהם פורז: אז אתם מצד אחד יושבים לי עם הספר ואומרים כך וכך.

אברהם פורז: וגם עם המזגנים יש סקנדל כי כל אחד התקין את המזגן במקום אחר, בפינה אחר, שבר את הטיח, הם לא בגודל אחיד.

אביעד ויסולי: המזגנים הם רכוש פרטי.

אברהם פורז: כל תריס חיצוני של מרפסת הוא שינוי חיצוני הטעון היתר.

אברהם פורז: למה אחד ירוק ואחד אדום ואחד צהוב, אחד עם זכוכית ואחד בלי?

אביעד ויסולי: כי זה רכוש פרטי.

אברהם פורז: אתה לא יודע מה שאתה מדבר.

אברהם פורז: אתה לא יכול להתקין תריס חיצוני אלא בהיתר.

אביעד ויסולי: אתה צודק.

אביעד ויסולי: ההגדרה נכונה, רק כל הנושאים האלה - -

אברהם פורז: אנחנו מדינה שלא אוכפת את החוקים.

אברהם פורז: אם היו אוכפים את החוקים, לא היתה לי בעיה.

אברהם פורז: אתם רוצים לעשות חוקים אידיאליים אבל לא לאכוף כלום.

ארז שפירא: צריך לעשות חוקים כאלה שניתן יהיה לאכוף אותם על-ידי קביעת כללים מראש.

אברהם פורז: בסדר, אני הולך אתך.

אברהם פורז: אבל הכללים צריכים להיות כמו המסלול הירוק.

אברהם פורז: אתם לא יכולים להעביר את כולם במסלול האדום.

ארז שפירא: זאת בדיוק ההצעה.

ארז שפירא: יש הצעה משותפת של מרכז השלטון המקומי וחברת YES לקביעת נהלים.

אברהם פורז: אנחנו חייבים להתקדם עם הזמן.

אברהם פורז: אני לא יודע מה מצבו של הלווין, אולי אנחנו טוחנים מים ובסוף הוא לא יעלה לאוויר כי הוא לא יסתדר עם הכדורגל המקומי, עם הכבלים.

אברהם פורז: אבל אם הוא יעלה, אני לא רוצה שהוא ייתקל בבעיות כאלה שיהפכו 100 אלף איש לעבריינים ואותם לשותפים לפשע.

מוריאל מטלון: מה שאנחנו מבקשים בסעיף הזה, הוא להעלות בנוסף לגג גם את הדופן.

מוריאל מטלון: יש גגות משופעים שיש בהם רעפים, וההגדרה של גג לא תופסת אותם.

אברהם פורז: איך אתה מציע שנקרא לגג חוץ מגג?

מוריאל מטלון: אנחנו מציעים לכתוב, בנוסף לגג, גם "על דופן הבניין".

מוריאל מטלון: .,

אברהם פורז: אוי ואבוי, אתה רוצה את זה על הטיח?

מוריאל מטלון: על הדופן, בבתים שבהם אי אפשר להתקין על הגג.

מוריאל מטלון: למשל, כשאין גג.

אברהם פורז: אמרנו שאם לא ניתן להתקין על הגג, הוועדה המקומית או מישהו מטעמה יכול להתיר להתקין שלא על הגג.

אברהם פורז: אני הייתי במזרח אירופה, ראיתי איך התקינו שם צלחות - גועל נפש.

אברהם פורז: אנחנו לא רוצים לחזור על הטעות הזאת.

אברהם פורז: ובכן, רבותיי, אמרנו שאם הצלחת לא מותקנת על הגג, זה טעון אישור - כרגע נכתוב של רשות הרישוי המקומית.

אתי בנדלר: אני מבינה שאתה מדבר על סעיף (ה).

אתי בנדלר: ובכן, בסעיף קטן (ה), במקום "לפנות בבקשה אל המפקח", זה יהיה: "לרשות הרישוי המקומית".

אברהם פורז: אם נצטרך הגדרה לרשות הרישוי, נכתוב "כמשמעותה בחוק התכנון והבנייה".

אברהם פורז: לגבי סעיף (ו)(1) אמרנו שזה יהיה עד קוטר של 1.20 מטר.

יזהר טל: בסעיף (ו)(1) אנחנו מציעים להשמיט את המילים "התקנת ציוד קליטה" כי משתמע מהסעיף - -

אברהם פורז: אתה רוצה שבשביל להעביר את החוטים הוא יצטרך לקבל היתר?

יזהר טל: לא צריך היתר מלכתחילה.

יזהר טל: משתמע מהתיקון כאילו ציוד קליטה, מעבר לצלחת, מחייב היתר וזה לא נכון.

יזהר טל: הצלחת אכן מחייבת היתר אבל לא שום דבר אחר; החוטים לא מחייבים היתר.

אברהם פורז: האם לצלחת יש תושבת?

אברהם פורז: יש מתקן שהיא יושבת עליו?

יזהר טל: זה חלק מהצלחת.

יזהר טל: רק הצלחת מחייבת היתר, לא ציוד אחר.

אברהם פורז: לי לא אכפת, אבל שלא יגיד מישהו: אם הצלחת עומדת לבד - כן; אבל המסגרת שלה או התושבת שלה - לא.

איתן רוב: זה חלק מכל המערכת.

אברהם פורז: חברת YES, מה אתם אומרים?

איתן רוב: ההערה של יזהר טל היא מאוד במקומה מכיוון שהצלחת היא זו שצריכה היתר, וההתקן שיש לה, הזרוע, זה חלק מהצלחת.

אברהם פורז: אז נכתוב: "הצלחת על אביזריה".

אברהם פורז: אחרת מישהו יגיד: זו לא הצלחת, זה התושבת.

אתי בנדלר: האביזרים נכנסים ל"ציוד קצה לוויני".

אברהם פורז: אני רוצה שיהיה ברור שהצלחת כוללת את התושבת.

יזהר טל: אפשר בהגדרת "צלחת" לכתוב גם "תושבת".

אברהם פורז: האם בתחתית הצלחת יש מגבר?

אברהם פורז: נכתוב "הצלחת על אביזריה".

מוריאל מטלון: אולי "על אביזריה החיצוניים".

קריאה: מה זה "אביזריה החיצוניים"?

קריאה: אני לא מבין את ההגדרה הזאת.

אברהם פורז: נכתוב עכשיו "הצלחת על אביזריה".

אברהם פורז: יש לכם זמן לחשוב על זה עוד שבועיים.

אתי בנדלר: מחקתי בסעיף (ו)(1) את המילים "והתקנת ציוד קליטה".

יזהר טל: אני מבקש שיהיה כתוב "הצלחת וההתקן של הצלחת".

אתי בנדלר: הכנסתי להגדרה של צלחת - "לרבות אביזריה".

איתן רוב: זה מאוד לא ברור.

יזהר טל: אני מבקש שיהיה כתוב: "הצלחת וההתקן של הצלחת".

יזהר טל: יש לה זרוע ולא יותר מזה.

מוריאל מטלון: זה לא רק אביזרים, זה גם חוטים.

יזהר טל: הצלחת וההתקן שלה.

אברהם פורז: סעיף (ו)(2): "התקנת צלחת קליטה שלא על גג בניין טעונה היתר לפי חוק התכנון והבנייה, ואולם ועדה מקומית לתכנון ולבנייה תדון בבקשה בהליך של מתן הקלה".

אברהם פורז: אמרנו שזה לא ועדה מקומית אלא רשות רישוי מקומית.

ארז שפירא: רשות רישוי לא רשאית לתת הקלה.

מוריאל מטלון: זו לא הקלה אלא עבודה מצומצמת.

מוריאל מטלון: היתר לעבודה מצומצמת, שזה בסמכות של רשות הרישוי וזאת גם הטכניקה.

מוריאל מטלון: כשישבנו עם שרית דנה, היא אמרה שזה המסלול.

אברהם פורז: באים ואומרים שאולי ילכו עוד יותר רחוק וזה יהיה בסמכות מהנדס הוועדה המקומית, שבעיניי זה נראה.

מוריאל מטלון: כרגע בוא נכתוב: "בהליך של היתר לעבודה מצומצמת".

אתי בנדלר: נכתוב "טעונה היתר" וזהו.

מוריאל מטלון: "טעונה היתר" זה רחב מדי.

אברהם פורז: "טעונה היתר מטעם רשות הרישוי המקומית".

אברהם פורז: "היתר לעבודה מצומצמת" זו לא הגדרה טובה כרגע.

מוריאל מטלון: אבל הליך של עבודה מצומצמת זה דבר ברור ויש תקנות.

אברהם פורז: אני יודע, אבל בוא לא נסתבך כרגע.

אברהם פורז: נעשה את זה אחר כך.

יזהר טל: לדעתנו פה זה באמת עניין עקרוני של חוק הבזק.

יזהר טל: לא ראוי לקבוע, גם בפיסקה (2) וגם בפיסקה (3), שזה וזה מהווה בנייה ללא היתר.

יזהר טל: הרי חוק הבזק לא קובע עבירות על חוק התכנון והבנייה.

יזהר טל: אני מציע להשמיט את זה.

יזהר טל: רצינו לתת פטור מהתקנה על הגג, טוב מאוד.

יזהר טל: אבל חוק הבזק לא קובע שמה שאין לו פטור מהווה עבירה.

ארז שפירא: אין צורך בזה.

אברהם פורז: אתי בנדלר, תורידי את סעיף (ו)(3).

אברהם פורז: אנחנו נבדוק את זה.

אברהם פורז: הרי אנחנו משחררים סוג מסוים של צלחות.

אברהם פורז: מכלל הן אתה לומר לאו, שכל מה שלא שיחררנו מהווה עבירה.

יזהר טל: בדיוק, והעבירה מופיעה בחוק התכנון והבנייה, לא צריך לחזור על זה כאן.

אברהם פורז: הטענה התקבלה, פסקה (3) נמחקה.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להוסיף, אדוני היושב ראש, שכאשר הכנתי את הצעת החוק לבקשתך, כל מה שאתה רצית זה לא לקבוע את העיקרון שהתקנת צלחת כזו טעונה היתר בנייה ואם לא ניתן לה היתר, זו עבירה.

אתי בנדלר: אלא להעניק סמכויות בנושא הזה למי שאין לו סמכויות לפי חוק התכנון והבנייה.

אתי בנדלר: זה העניין, בעיקר הסיפה של פסקה (3).

אברהם פורז: הסיפה תישאר.

אתי בנדלר: איך אני יכולה להשאיר את הסיפה בלי כל הפיסקה?

אברהם פורז: אחרי הקריאה הראשונה נשקול את זה.

אברהם פורז: אני מציע שעכשיו נשאיר את זה כך, למרות שהכוונה שלנו היא להוריד את זה בשלב הבא, כי זה באמת צריך להיות בחוק התכנון והבנייה, אבל בכל זאת נעשה תיקון עקיף לחוק התכנון כדי לתת את הסמכויות בנושא הזה.

מוריאל מטלון: מדוע צריך?

מוריאל מטלון: אם בסך הכל אין היתר, ברגע שאין היתר החוק אומר מה הדין ממילא.

אתי בנדלר: תקרא את הסיפה לפסקה (3).

אתי בנדלר: זו היתה הסיבה שבגינה הוכנסה הפיסקה הזאת.

אברהם פורז: את שני הסעיפים האחרים - (ז) ו-(ח) - אנחנו גם מאשרים ובזה אנחנו מסיימים.

יזהר טל: סעיף (ח) הוא לא מובן.

יזהר טל: אי אפשר להבין מה הוא אומר.

אברהם פורז: הבנתי פה שהקליטה היא או הכל או לא כלום.

אברהם פורז: אז כרגע נוריד את סעיף (ח).

מוריאל מטלון: תשאיר את המילים "אם יש בכך כדי למנוע קליטת השידורים".

מוריאל מטלון: תוריד את המילים "באיכות טובה".

אברהם פורז: בסדר.

אברהם פורז: נוריד את "באיכות טובה".

אברהם פורז: רבותיי, אני מביא את הצעת החוק להצבעה.

אברהם פורז: מי בעד להעלות אותו לקריאה ראשונה?

אברהם פורז: ה צ ב ע ה בעד ההצעה - 1 נגד - אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הבזק (תיקון - התקנת צלחות לקליטת שידורי טלוויזיה באמצעות לווין), התש"ס2000-, לקריאה ראשונה - נתקבלה.

אברהם פורז: הצעת החוק אושרה.

אתי בנדלר: אדוני היושב ראש, האם לדעתך יש עלות להצעת החוק או הפחתת עלות לתקציב המדינה?

אברהם פורז: אין שום השפעה על תקציב המדינה.

מוריאל מטלון: כבוד היושב ראש, מטעם חברת די.

מוריאל מטלון: בי.

מוריאל מטלון: אס אנחנו מודים לך וגם לכל שיתוף הפעולה של המשרדים הממשלתיים, ומבקשים להעביר את החוק כמה שיותר מהר.

אברהם פורז: תודה רבה.

אברהם פורז: הישיבה נעולה.