ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 79, 2000-02-21 10:15

אברהם פורז: אני מציע שעורך-דין אתגר שפנה אלי יציג את הבעיה.

ישעיהו אתגר: לגופו של עניין ואני אתחיל דווקא מהסוף.

ישעיהו אתגר: אני מוטרד מדבר אחד שממנו בעצם נובע הכל.

ישעיהו אתגר: אני מוטרד קודם כל לבריאות ולחיים שלי ושל אשתי וילדיי, והדבר השני, אני מוטרד לנזקים הנגרמים לציבור הרחב של המשתכנים.

ישעיהו אתגר: אני בכוונה שם את זה בסדר הזה כי אדם קרוב אצל עצמו.

ישעיהו אתגר: הבעיה העיקרית נובעת מכך שעובדי מדינה, שאנחנו מכבדים אותם וסומכים על שיקול דעתם, נותנים מסמכים בכתב בידי משתכנים שבהם כתוב כך: עורך-דין אתגר מסרב לחתום על התחייבות כלפי המדינה, אשר על כן אנחנו לא יכולים להיענות לבקשותיכם, וכל עוד הוא לא יחתום, לא ניענה.

ישעיהו אתגר: היות ומדובר באנשים קשיי יום, אנשים לחוצים, שיש להם בסך הכל דירה אחת שהיא כל רכושם, ולפעמים הם מגיעים למצב שהם יכולים למכור אותה כדי לממש את הזכויות בה והם יכולים אולי לקבל משכנתא, הם מפסידים את הכל כיוון שהמינהל מסרב לתת להם את האישור.

ישעיהו אתגר: ללא האישור של המינהל, לפי תנאי הפרוייקט שנקבעו על-ידי המינהל, לפי החוזה שנוסחו נקבע על-ידי המדינה, הם חייבים להביא קודם כל אישור של המינהל.

ישעיהו אתגר: קודם כל, מדוע כתבו את זה בכלל בנוהל, בשיטה, בחוזים ובכל המקומות?

ישעיהו אתגר: חוק יסוד מקרקעי ישראל וחוק מקרקעי ישראל קבעו בצורה מפורשת שמינהל מקרקעי ישראל אמור לנהל את נכסי המדינה והוא אכן מנהל אותם מאז קיימים החוקים האלה ומימים ימימה עשה זאת.

ישעיהו אתגר: כשהגיע פרוייקט בנה דירתך לידי ביטוי, בשיטת בנה דירתך המינהל איננו מוכר קרקע לקבלן או לחברה משכנת.

ישעיהו אתגר: הוא מכר את הזכויות בקרקע לדירה למשתכן במישרין.

ישעיהו אתגר: השיטה אומרת שמינהל מקרקעי ישראל מאתר קרקע שלו, הקרקע הזאת נמצאת בתחומי רשות מקומית קיימת והיא מיועדת למטרות של בנייה רוויה של דירות למגורים בבתים משותפים.

ישעיהו אתגר: מינהל מקרקעי ישראל עושה הסכם משולש בין המינהל לבין משרד הבינוי והשיכון לבין הרשות המקומית, לפיו הרשות המקומית מקבלת על עצמה לעזור בעניין הזה בדרך כלל בעזרת החברה הכלכלית שלה.

ישעיהו אתגר: באמת כך זה נעשה בכל רחבי הארץ.

ישעיהו אתגר: אותה חברה כלכלית אמורה תמורת אחוז אחד ממחיר הקרקע – כאשר מחיר הקרקע בדרך כלל מהווה כעשרים אחוז ממחיר הדירה – לארגן את הצדדים הפורמליים של הפרוייקט.

ישעיהו אתגר: דהיינו, לשכור קודם כל מתכנן שיתכנן את הדירות, לארגן מכרז שבו ייבחר קבלן במחיר הכי זול שיבנה את הדירות על-פי אותן תוכניות, ושידע מראש שהוא אמור להתקשר עם המשתכנים על-פי נוסח חוזה מוכן מראש למטרה זו, ובאמת מר עזריאל רגב הכין מראש את הנוסח העקרוני עם ההתאמה לכל מקום על-פי אישורו, ולאחר שנעשתה הגרלה ונבחר הקבלן, עשו הרשמה למשתכנים לבנה דירתך, והמשתכנים האלה, ההרשמה שלהם, נעשתה בעזרת החברה הכלכלית העירונית בכל מקום.

ישעיהו אתגר: כל משתכן כזה נבחר על-ידי המינהל.

ישעיהו אתגר: ההגרלה נעשית בנוכחות המינהל, באחריות המינהל, לפי חוק חובת מכרזים רק באמצעות המינהל.

ישעיהו אתגר: זו הגרלה לפי החוק.

ישעיהו אתגר: המינהל שיתף בהגרלות האלה שלבים שלבים, קודם את בעלי הניקוד הכי גבוה, אחרי כן את בעלי הניקוד הפחות גבוה וכולי וכולי.

ישעיהו אתגר: באותם ימים המינהל היה כפוף לשר השיכון.

ישעיהו אתגר: אני רוצה להדגיש עוד דבר אחד.

ישעיהו אתגר: למעלה משנה לפני שהתחילו בפרוייקטים האלה ביטלו את המעמד של חברה משכנת.

ישעיהו אתגר: כמו שיש קבלן רשום, היה מעמד של חברה משכנת, הם ביטלו אותה וזה לא קיים.

ישעיהו אתגר: ברגע שהאנשים חתמו על החוזים, הם צריכים תוך תקופה קצובה מאוד – בדרך כלל כשלושים יום - להפקיד את כל הכסף למעט חמישה אחוז אותם הם מפקידים בסוף.

ישעיהו אתגר: הכסף מופקד מראש בשני חשבונות בנק של המשתכנים בלבד, יש ייפוי כוח לפתיחת החשבונות והוראות בלתי חוזרות מה לעשות עם הכסף.

ישעיהו אתגר: חשבון אחד נקרא חשבון המשתכנים בנייה, ממנו הכסף זורם רק לקבלן.

ישעיהו אתגר: בסיכומו של דבר התוצאה הייתה כל כך טובה שהמחירים של דירות כאלה למשתכנים בדרך כלל היו זולות בין 25 ל35- אחוז - למשל בכפר סבא - מהמחיר של דירות רגילות.

ישעיהו אתגר: כתוצאה מביקורת של מבקרת המדינה על כך שהיו כמה בעלי ניקוד לא מתאים שהשתרבבו לתוך הזוכים והם משתתפים, הממשלה בישיבתה הראשונה, בתקופתו של מר נתניהו, ביטלה את הפרוייקט הזה.

ישעיהו אתגר: זה מבחינה היסטורית.

ישעיהו אתגר: תנאי המכרז קובעים בין היתר דבר מאוד מעניין.

ישעיהו אתגר: מר תנורי ממינהל מקרקעי ישראל התנגד בזמנו לתת את השירות המסודר שיש לתת במקרה הזה להעברות יד שנייה ומישכונים עד לרישום בטאבו, ואלה דברים שמר עזריאל רגב יוכל להרחיב בהם.

ישעיהו אתגר: הכי חשוב מבחינתנו זה אישור מינהל מקרקעי ישראל להעברת מכר יד שנייה וזה מכמה סיבות.

ישעיהו אתגר: הסיבה הראשונה, כיוון שמי שמנהל את נכסי המדינה זה המינהל ובטאבו, אם יש טאבו, רשום המינהל כבעלים.

ישעיהו אתגר: הסיבה השנייה, כתוצאה מזה, אם יש עיקול, אם יש צו ירושה, זה רשום רק במינהל ואנחנו לא יודעים מזה.

ישעיהו אתגר: הסיבה השלישית, אני רוצה להזכיר שחלק נכבד מהמשתכנים האלה לא קנו את הקרקע במכירה המלא, חלק נכבד מהמשתכנים לא שילמו 91 אחוזים מערך הקרקע אלא בהתאם לזכאות שלהם שזה יכול להיות 51 אחוז או 11 אחוז.

ישעיהו אתגר: אם המינהל לא מפקח על האישור, הוא גם לא יכול לגבות את הכסף כי אם בן-אדם מוכר את דירתו לפני תום עשר שנים והוא קנה את הקרקע לא ב91- אחוז אלא ב51- אחוז או ב11- אחוז, הוא צריך להוסיף ולשלם למינהל הפרש.

ישעיהו אתגר: אלה היו התנאים.

ישעיהו אתגר: רץ האיש לחברה והיא אומרת, אנחנו?

ישעיהו אתגר: משם הוא רץ לעירייה ששואלת, אנחנו?

ישעיהו אתגר: אין חברה משכנת.

ישעיהו אתגר: אז הם ראו שאין, אני פניתי והתלוננתי, ואז הם שלחו מכתב בנוסח חדש.

ישעיהו אתגר: התוצאה הסופית היא שבעקבות הנוהל החדש הם כתבו שהמינהל מוכן לפנים משורת הדין לטפל בזה שנה אחת, בתנאי שאני אחתום על שתי התחייבויות: האחת לנהל את הבית, והשנייה לקיים ספר נכסים.

ישעיהו אתגר: אני נורא מצטער, היות שאני לא יכול לעשות את זה, באים אלי אנשים הביתה להכותני נפש עם מכתב שכתוב פה בחתימת המינהל.

ישעיהו אתגר: אני מודה ומתוודה שהתוצאה היא שמאז חודש יוני 1999 חיי אינם חיים.

ישעיהו אתגר: אין יום שלא צרים על משרדי אנשים בעניין הזה, באים לביתי, ממררים את חיי והם צודקים כי יש להם מכתב ביד שכתוב על-ידי מדינת ישראל שבו כתוב במפורש שבגלל שעורך-דין אתגר לא מוכן לחתום, אנחנו לא יכולים לתת אישור.

ישעיהו אתגר: הוא מפסיד את הקונה, הוא נאלץ להפר את החוזה לרכישת דירה אחרת, הוא לא יכול למשכן את הדירה והכל בגלל התעמרותו של המינהל.

ישעיה אתגר: אני נורא מצטער.

ישעיה אתגר: אני לא יכול לעשות את זה אלא בכפוף לאישור המינהל שיבדוק אם הנכס לא עוכל, שיבדוק לא מושכן, שיבדוק אם אין צו ירושה, שיבדוק אם שולם לו כל הכסף שמגיע לו לפי החוק, ורק אם המינהל יאשר, אני אוכל.

ישעיה אתגר: אני לא מוכן לחתום על זה משתי סיבות: אם אני חייב משהו, הרי שאני חתום עליו.

ישעיה אתגר: אם אני לא חייב משהו, אז אני גם לא רוצה להיות חתום עליו.

ישעיה אתגר: אם הם מחפשים פרייר שמוכן להתנדב למלא את מה שחוק מקרקעי ישראל מטיל עליהם, שימצאו פרייר אחר.

ישעיה אתגר: אני לא מוכן לחתום על התחייבות שאינני חייב בה.

צפורה ריקנטי: כאן אני נכנסת לא בפן המשפטי שכאמור אין לי התקשרות אבל אני מדינה והמינהל מהרגע הראשון ראה מחויבות.

צפורה ריקנטי: בא משתכן שבאמת הדירה הזאת היא כל עולמו והוא נתקע.

צפורה ריקנטי: היה ברור שאנחנו צריכים להירתם.

צפורה ריקנטי: ואכן, עוד באפריל 1999 ישבה הנהלת המינהל.

אברהם פורז: שאין לו זכות בקרקע.

צפורה ריקנטי: המינהל אמר שהוא אכן ייתן התחייבות למשכנתה, אבל אני רוצה להיות בטוח שאכן באמת יבוצע הרישום על-ידי החברות.

צפורה ריקנטי: לכן במכתב די לקוני במכתב שחברי הקריא, פנה המינהל – מדובר אדוני ב5,000- יחידות דיור וכפי שהוסבר לי חברי קשור בדרך זו או אחרת לכ500- דירות ואולי קצת יותר - כמשפטנים אפשר לקרוא לזה אישרור מחויבות קיימת.

צפורה ריקנטי: זאת המחויבות בחוזה והמינהל אמר: דע לך שאתה תרשום, אתה תתחייב כלפי שתרשום את הדירות האלה כפי שבאמת כאן הקריאו.

צפורה ריקנטי: "רישום מצב הבית המשותף ורישום הזכויות בדירה, הינם בין יתר חובותיי על-פי הסכם שנחתם".

צפורה ריקנטי: אין מחלוקת שהם התחייבו לרשום.

צפורה ריקנטי: המינהל נאות לפנים משורת הדין לטפל בניהול הדירה הנ"ל לרבות מתן התחייבות לרישום משכנתה לרוכשים.

צפורה ריקנטי: אנחנו אמרנו שנעשה זאת.

צפורה ריקנטי: "אין בהסכמתנו זאת – המינהל חוזר על עצמו, כמו שעורכי-דין אוהבים לעשות, לחזור פעמיים - כדי לגרוע מההתחייבויות והאחריות באשר לרישום המבנה, רישום הזכויות בין שזה משתכן ראשון ובין משתכן אחר".

צפורה ריקנטי: כנראה מיוני 1999 ועד עצם היום הזה יוצאים מכתבים שאם יש מקום להתערבות של כבוד הוועדה הזאת וכבודו, זה באמת לסגנון המשתלח.

צפורה ריקנטי: כשאני פעם ראשונה קראתי את המכתב של עורך-דין אתגר למנהל המינהל אבי דרכסלר, איזו השתלחות חסרת רסן, אני הרגשתי שהדם יורד לי מהפנים.

צפורה ריקנטי: היו ביטויים כמו הסתה, שלטון טוטליטורי, מחשבות אפלות, רדיפה, התעשרות שלא כדין.

צפורה ריקנטי: צלצלתי אל עורך-דין אתגר, כתבתי לו מכתב ובמקום זה הוא בא ומביא את לשכת עורכי-הדין.

צפורה ריקנטי: כתבתי לו בינואר וביקשתי לשבת אתי, ללבן את הנושא, אמרתי שאם הבעיה היא "לפנים משורת הדין", נמחק את המלים ונלך קדימה.

צפורה ריקנטי: אז מצלצלים אלי כל יום עורכי-דין, ומצלצלים למשרד השיכון.

ישעיהו אתגר: התקנות החדשות אומרות שהם ינהלו את אותו ספר נכסים שהם צריכים אבל יוכלו לקבל אגרה בשביל זה, כפרס על כך שהם עוד לא עשו פרצלציה.

ישעיהו אתגר: זה כל הסיפור.

צפורה ריקנטי: למה ביקשנו את המכתב הזה שאין בו שום רבותה למחויבות החוזית וגם הסברתי שאני בעצם אומרת – וזאת לא התחייבות חדשה – שמא מישהו יפרש שאני התחלתי עכשיו לנהל התחייבויות.

אברהם פורז: אני מציע שתשנו את הנוסח ואם בכל-זאת תתעורר בעיה, אני אהיה מוכן לעזור.

אברהם פורז: אני מודה לכם.

אברהם פורז: תודה רבה.