ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 58, 2000-01-04 09:00

אברהם פורז: לפני שאת ממשיכה, בואי נתחיל מההתחלה, מה זה סחר אלקטרוני?

חנוך הרמן: הכנתי על זה חומר, אני מבזק בינלאומי ומהפורום הישראלי לסחר אלקטרוני.

אברהם פורז: אז קודם נשמע אותך מהו סחר אלקטרוני, ואחר כך תסבירי.

חנוך הרמן: הייתי מעדיף מקרן, כי הכנתי שקפים, ייקח לי זמן, אז שהיא תדבר בינתיים.

נירה שמיר: טוב, אז בהנחה שאנחנו יודעים, אחר כך נשמע את המומחים בעניין.

נירה שמיר: כפי שאמרתי, בכלכלה גלובלית חייב להיות קשר מתמיד ושוטף בין כל השחקנים בתוך המדינות וכמובן שבין המדינות.

נירה שמיר: לפיכך מן הראוי שהממשלה תעודד את השימוש באינטרנט וגם תעסוק בפעולת הטמעה.

נירה שמיר: להערכתנו על הממשלה לגבש תכנית לאומית לאינטרנט, כפי שבעבר היו תכניות לאיכות.

אברהם פורז: למה בעצם הממשלה?

אברהם פורז: הרי אתם חסידי היוזמה החופשית הפרטית.

נירה שמיר: אני אגיע גם לחלק שלנו, אנחנו כבר בקטע הזה.

נירה שמיר: ההדרכה וההטמעה צריכה להתחיל משלבים מוקדמים של החינוך, החל מגן הילדים ולא מאוחר מכך.

נירה שמיר: הממשלה צריכה לתת דוגמא אישית, וגם ליצור תמריצים לעניין.

נירה שמיר: כיצד אנחנו רואים את נקודות ההשקה שבין הממשלה לאזרחים ולמגזר העסקי?

נירה שמיר: הממשלה, כדאי שתעבור לדפוסים אלקטרונים בתוך הממשלה ובינה לבין האזרחים.

נירה שמיר: בבריטניה ובארצות הברית יש תכנית לאספקת שירותים ממשלתיים באמצעות האינטרנט, וכדאי שנחקה אותם.

אברהם פורז: איזה סוג של שירותים ניתנים שם דרך האינטרנט.

נירה שמיר: כפי שידוע לי זה לא מתייחס לתחום החינוך, אבל זו תכנית שהוכרז עליה, אני לא יודעת בדיוק באיזה תחומים, אבל זה מגוון של שירותי ממשלה באמצעות האינטרנט ולאו דווקא חינוך.

נירה שמיר: זה גם הבאת טפסים.

אברהם פורז: האם זה לא קיים היום שאם אתה רוצה טופס ממשרד ממשלתי?

נירה שמיר: זה קיים בזעיר אנפין וצריך לתת לזה דחיפה, לדוגמא דיווחים של המגזר העסקי למס הכנסה, לא מבוצעים באמצעות האינטרנט, אפשר לתמרץ...

אברהם פורז: היום מי שמיוצג על ידי רואה חשבון, זה מוזרם ישירות.

אברהם פורז: זה לא אינטרנט אבל זה מחשבים.

נירה שמיר: זה לא באמצעות האינטרנט.

אברהם פורז: אבל בזה אין פסול, אין שום בעיה אם משרד רואה חשבון יקושר ישירות למחשב של מס הכנסה.

נירה שמיר: אבל עדיין זה לא אינטרנט זה באמצעים אחרים פחות מתקדמים.

אודי שונטל: היום קיימת האפשרות להוריד טפסים ממשלתיים מהאינטרנט אבל אין אפשרות למלא אותם ולשלוח אותם דרך האינטרנט, חייבים לשלוח אותם דרך הדואר.

אברהם פורז: אולי בגלל הבעיה של האוטנטיות של המסמך והחתימה.

אברהם פורז: בהנחה שאנחנו נחליט שההצהרה על מס הכנסה שנתית יכולה להיעשות באינטרנט, איך זה עובד?

אברהם פורז: מה עם החתימה?

נירה שמיר: זו אחת הנקודות שאני אגיע אליהם, החתימה האלקטרונית, אבל בהחלט אפשר לעודד עסקים שידווחו למס הכנסה באמצעות האינטרנט.

אברהם פורז: אני רוצה להגיד לך שתרדי מזה כי זו לא הנקודה.

אברהם פורז: היום משרדי רואי החשבון הגדולים ואחרים, מחוברים ישירות "און ליין" למחשב מס הכנסה, לא משנה אם דרך האינטרנט או לא, הרי האינטרנט הוא כלי ומזרימים אינפורמציה, לוקחים אינפורמציה.

אודי שונטל: זו מערכת סגורה שכל אחד יודע מי השני.

אודי שונטל: יש כללי עבודה ביניהם אינטרנט זו מערכת פתוחה לכל אחד מהרחוב.

נירה שמיר: יש הבחנה בין ___לאינטרנט שהם דברים שונים.

אברהם פורז: אם אני חושב על התקדמות טכנולוגית אני לא חושב את זה דווקא בקטע של להחליף את החיבור הישיר.

אברהם פורז: דווקא בעניין הזה לדעתי יש התקדמות עצומה.

אברהם פורז: העובדה שרואה חשבון של פירמה יכול להיכנס ישירות למחשב של מס הכנסה ולדעת מה המחשב מראה, מה הופקד מה לא הופקד, מה שולם ומה לא שולם.

אברהם פורז: כל ההתחשבנות, חישובי ריבית ועוד, זה דבר נפלא, וזה עובד.

נירה שמיר: זה עובד אבל זה עוד לא מספיק.

נירה שמיר: רכש ממשלתי באמצעות סחר אלקטרוני לאחרונה נתבשרנו שמשרד הביטחון עתיד לעבור לשיטה של סחר אלקטרוני מול הספקים שלו וצריך להמשיך ולעודד את זה.

נירה שמיר: זה נעשה בארצות הברית, מפרסמים מכרזים ביטחוניים באמצעות האינטרנט.

נירה שמיר: כמובן שכבר הוזכר עניין החתימה הדיגיטלית, אז צריך לאמץ תקן הבטחה ושימוש בחתימה הדיגיטלית.

נירה שמיר: לגבי תשתית וחקיקה, כדי להאיץ ולשפר את הזרימה של המידע ברשת האינטרנט שידוע לנו שהזרימה שם היא לא מהירה במיוחד בלשון המעטה, ועל מנת להוזיל את עלויות התקשורת יש לעודד תחרות בבניית תשתיות אינטרנט וביטול הבלעדיות לבזק, קרי חברות כבלים, אינטרנט לוויני וכו', ויש פה כאלה שמחייכים, אני מבינה שהם מייצגים גופים כאלה שראיתי את השלטים שלהם בחוץ.

נירה שמיר: יש כאלה שבטח ישמחו על הגישה שלנו.

אברהם פורז: הטכנולוגיה הזו כבר עובדת היום ?

אברהם פורז: מישהו יכול להתחבר באמצעות ___ ישירות ללוין?

נירה שמיר: זה כנראה רק בחיתוליו.

אברהם פורז: וצריך "אפ לינק" רציני?

זאב זאבי: ברוחב סרט די רחב.

אברהם פורז: מבחינת הציוד להתחבר ללוין, זה צלחות?

אברהם פורז: זה הכל?

נירה שמיר: כמובן שיש צורך במעורבות של כל הגופים הרלוונטים מכס, מס הכנסה, בנק ישראל, תמ"ס, תקשורת משרד המשפטים.

נירה שמיר: העניין של החתימה האלקטרונית הוזכר, יש להשלים את החקיקה שכבר ידוע לי שמשרד המשפטים שוקד על כך, וצריך להשלים אותה.

נירה שמיר: יש לאפשר מוסד גישור פישור שיעסוק בסכסוכים שעלולים להתעורר במסגרת הסחר האלקטרוני כדי שזה לא יצטרך להגיע לרמות גבוהות יותר של דיון.

נירה שמיר: כדאי להצטרף לאמנות בינלאומיות בכל מה שקשור לזכויות יוצרים, מיסוי שמירה על פרטיות, כדאי לנו לחקות את מה שאחרים כבר עושים ולא לנסות לעשות דברים שונים ובדלניים.

נירה שמיר: כמובן שלנקוט צעדים כדי להגן על הצרכן שעושה שימוש בסחר האלקטרוני.

נירה שמיר: כללי המיסוי כדאי לאמץ מה שנעשה במדינות המפותחות לדוגמא באמריקה יש פטור ממכס על סחר אלקטרוני וירטואלי, ועוד דברים שאני לא אכנס אליהם.

נירה שמיר: מוצע לטפל גם בתחום של התאבדויות עסקיות לנושא של הסחר אלקטרוני מבלי שזה ייחשב עבירה לחוק ההגבלים העסקיים.

נירה שמיר: אם שאלת קודם למה אנחנו באים עם רשימת הצעות לממשלה, אז התאחדות התעשיינים הקימה צוות לגיבוש מדיניות הסחר האלקטרוני, אנחנו בהחלט רואים מתפקידנו להטמיע את העניין בקרב חברי ההתאחדות, לעשות פעולות הדרכה, בצות חברים נציגים של מפעלים, נציגים של משרד התמ"ס, נציגים של חברות שמצויות בתחום הזה, מומחים מההיבט האסטרטגי, ובהחלט נכנסנו לעניין הזה במרץ, אנחנו שוקלים לבקש שירותי סחר אלקטרוני לחברים ולתת פתרונות גנרים למפעלים קטנים ובינוניים שבהחלט נתקלים בקשיים בקטע הזה מבחינת עלויות, ואנחנו כמובן לא נמתין רק לממשלה אבל, מן הסתם, עניינים של חקיקה ותשתית כמובן שלא נוכל לפתור.

נירה שמיר: אנחנו מנסים לפתור את מה שביכולת התחומים שלנו.

חנוך הרמן: קודם כל בשתי מילים, הפורום הישראלי לסחר אלקטרוני זו יוזמה של לשכת המסחר מכון ה__ , שיחד אתם הקמנו פורום ציבורי חופשי ומנויים בו כ- 27,000 איש שמקבלים ידיעונים בצורה שוטפת רק בנושא הסחר האלקטרוני.

חנוך הרמן: הפורום נועד לקדם את נושא הסחר האלקטרוני בישראל אין כאן שום מודל עסקי או מודל החלטות כלשהו.

חנוך הרמן: הוא מכיל המון חומר ומאמרים ומחקרים וסטטיסטיקות ומידע על נושא הסחר האלקטרוני בעולם ובישראל.

חנוך הרמן: לא אלה אתכם לגבי העניין אבל מה שאני מנסה לומר הוא שנקודת המבט שלנו היא רחבה, ומה שאני רוצה להציג כאן בכמה מילים זה משמעויות הסחר האלקטרוני, הן ברמה הגלובלית העולמית והן בהתייחסות למה שקורה בשוק הישראלי.

חנוך הרמן: אני מבזק בינלאומי, זה התפקיד הרשמי שלי, אבל בכובע הציבורי שלי אני יוזם, מקים ומנהל את הפורום לסחר אלקטרוני, שהוא בעצם ארכיון המחקר הגדול ביותר בעברית בנושא.

חנוך הרמן: אז כמה מילים על האינטרנט והסחר האלקטרוני להשכלה כללית, ויושבים פה לידי טובי המוחות בתחום הזה בארץ, אנשים שעוד יציגו את עצמם ושירגישו חופשי להעיר הערות ולהוסיף.

חנוך הרמן: זה שהאינטרנט הוא מדיום עדיין צפון אמריקאי בעיקרו, זה אנו יודעים, אם כי המגמה הזו הולכת ומשתנה, החלק העליון בגרף הימני, זה בעצן נתח השוק שלנו, הנתונים הם מחברת מחקר ידועה בשם יופיטר.

חנוך הרמן: הגרף הזה מנסה להראות את התפלגות האינטרנט על פי יבשות.

חנוך הרמן: הצהוב זה ארצות הברית, צפון אמריקה ואירופה, אלה שני הנידבחים המרכזיים.

חנוך הרמן: מה שמעניין לראות.

חנוך הרמן: אסיה פסיפיק בגידול מרשים, אם כי שם שולטים הטייקונים המקומיים ולחברות במערביות כמעט שאין דריסת רגל מבחינת תשתיות ונוכחות, ואנחנו זה התכלת בחלק העליון שהולך ותופח לאורך השנים כפי שאתה רואה, מה שנקרא "מידל איסט" אנחנו באחוזים מאד קטנים בשוק העולמי.

אברהם פורז: אתה שם אותנו יחד עם המדינות השכנות.

חנוך הרמן: עדיין גם במספרים אבסולוטים אנחנו קטנים, מדברים כאן על 12% מבתי האב בישראל שמחוברים, וזה נמוך.

אברהם פורז: כמה בארצות הברית.

חנוך הרמן: בארצות הברית מדברים על 34%, אפילו יותר.

חנוך הרמן: אפשר לדבר על הנסיבות אח"כ.

זאב זאבי: אפשר לחשוב על החדירה של הסלולרי יחד עם הטלפונים יש יותר מ-100% חדירה ואינטרנט רק 12%.

חנוך הרמן: נגיע לנסיבות עוד מעט, על איטיות החדירה של האינטרנט ומה אתם, חברי הכנסת והממשלה יכולים לעשות כדי להגביר את המודעות והחדירה של הנושא.

חנוך הרמן: יש לנו גרף שמציג את הגידול בזמן השימוש על חשבון מדיות קלאסיות כגון רדיו, טלוויזיה, אנחנו רואים שזמן השימוש, השהיה וההתייחסות לאינטרנט גדול יותר מאשר קריאת עיתונים מגזינים.

חנוך הרמן: גם המדיות ההומניות ה"מס מרקטינג".

חנוך הרמן: ..

אברהם פורז: מה זה אומר 15.6 ב- TV?

אברהם פורז: זה פר מה?

חנוך הרמן: 15.6 שעות ממוצע בשבוע שאדם צופה בטלוויזיה.

אברהם פורז: ולרדיו הוא שומע 12 שעות.

חנוך הרמן: הסקרים האלה של "יופיטר" הם בעיקר לארצות הברית ואירופה, הם סקרים עולמיים, גלובלים.

חנוך הרמן: בארץ אין סקר.

אברהם פורז: מתוך אלה שיש להם הם גולשים 7 שעות.

חנוך הרמן: מדובר על אוכלס יה שיש להם את הגישה לכל המדיות וזו התפלגות הזמן שלם.

חנוך הרמן: בארץ אין לי נתונם מדויקים, אם מישהו יודע אני אשמח לשמוע.

גזית מרק: בארץ גולשים כ- 12-15 שעות בממוצע בחודש, חצי שעה ביום.

נעמי חזן: אבל רק ל- 20% בקושי יש נגישות.

מרק גזית: כמות שעות הגלישה באינטרנט, או זמן גלישה ממוצע באינטרנט, זה אחד הסממנים של התפתחות המדינה, לא רק כמות המתחברים, אלא אותם מתחברים שמקושרם לאינטרנט, כמה זמן בממוצע הם גולשים באינטרנט.

מרק גזית: ומדינת ישראל גם כאן לא נמצאת במקום טוב.

אברהם פורז: האם יש קורלציה בין התל"ג לנפש לשעות גלישה באינטרנט?

צביקה רכניץ: בארצות המערביות, כן.

נעמי חזן: ובארץ?

צביקה רכניץ: בארץ אנחנו באופן אבסורדי בפער בלתי מובן לחלוטין.

צביקה רכניץ: תל"ג יחסית גבוה וגולשים מעט.

צביקה רכניץ: בפרמטרים אחרים אנחנו כן משתווים למדינות המערביות, אם ניקח דוגמא מתוך התחום, בטלקומוניקציה, סלולרי וטלפוניה רגילה, אנחנו עומדים בקריטריונים המערביים, באינטרנט, יחס תל"ג לאינטרנט, הוא בפער בלתי מוסבר.

אברהם פורז: יש את העניין של שימוש בשפת אם.

אברהם פורז: במדינות שבהם השימוש הוא לא בשפת אם זה משנה את העסק.

חנוך הרמן: במדינות שהשימוש בהם הוא לא בשפת האם בדרך כלל ישנה תעשייה מקומית של אתרים בשפה המקומית כמו בישראל.

חנוך הרמן: מה שעושים בעיקר באינטרנט הוא דואר אלקטרוני, וזה צריך להיות הפוך, השקף לא מבטא את היחסים האמיתיים, דואר אלקטרוני זו האפליקציה הנפוצה ביותר באינטרנט, יש אנשים שמתחברים לאינטרנט רק לדואר אלקטרוני, לא גולשים.

חנוך הרמן: כמובן גלישה הרבה מהשימוש באינטרנט זה להורדה והעברה של קבצים, אם זה תוכנות משחים, אם זה קבצים אחרים, ומולטימדיה כמו וידאו ואודיו תלך ותגדל ככל שיגדל רוחב הפס.

חנוך הרמן: אנו צפויים לעדנה בתחום הזה כשיהיה לנו רוחב פס שיאפשר למשל וידאו בזמן אמת נוכל לראות סרטים אינטרנט, תחנות שידור טלוויזיוניות יקומו באינטרנט, וכן הלא.

חנוך הרמן: תחום מאד סקסי ומתפתח בתקופה האחרונה, בעיקר לאחר...

נעמי חזן: תחום מאד סקסי זה גברים.

חנוך הרמן: כדי לסבר את האוזן כמות הנשים באינטרנט היא 48%.

נעמי חזן: זה יקרה גם בארץ בגלל רמת ההשכלה של נשים, משום שיחסית היום לבוגרי השכלה גבוהה 58% הם נשים, אז אתם צריכים לייעד חלק מהשוק לאותן נשים משכילות שהן הרוב המכריע בהון הנשי במדינת ישראלית.

מרק גזית: יש לי מנהלת אז אני לא הולך להתווכח אתך.

חנוך הרמן: צופים לפריצה מאד גדולה גם במספר המשתמשים וגם באופי היישומים עם ההתחברות לסלולרי והטלוויזיה לאינטרנט, וזה קורה כבר בימים אלו.

חנוך הרמן: תערוכת טלקום האחרונה שהיתה בז'נבה נתנה את ירית הפתיחה בגדול כל החברות הגדולות בעולם מפתחות היום מכשירים סלולריים עם גישה לאינטרנט ברמת אלה ואחרות, ומפר משתמשי הסלולרי בעולם גדול בערך פי 1.8 ממשתמשי האינטרנט ויש אפילו שטוענים שיותר.

חנוך הרמן: מספרים לא רק שיוכפלו אלא ישולשו, ואופי השימוש יהיה בהתאם.

חנוך הרמן: השחקנים המרכזיים היום באינטרנט, אם אפשר לחלק אותם לכמה קטגוריות זה ספקי הגישה או ה"אינטרנט סרוויס פרווידרס" בארץ יש כמה גדולים כמו נטוויז'ן, אינטרנט זהב ובזק בינלאומי, אלה השלישייה הפותחת.

חנוך הרמן: ספקי תוכן שהמודלים העסקיים אצלם מבוססים בעיקר על פרסום או מכירת תוכן או בסיס מנויים בעיקר חדשות תוכן מסחרי, תוכן בידורי וכן הלאה.

אברהם פורז: איך מחייבים על התכנים הלה?

חנוך הרמן: בכל מיני צורות.

חנוך הרמן: הרבה מהתכנים לא מחייבים.

חנוך הרמן: יש אבסורד באינטרנט שאתה קונה תכנים כיזם כדי לחלק אותם בחינם, זה אחד האבסורדים בכלכלה האינטרנטית, כדי למשוך קהל ולהיות פופולרי.

אברהם פורז: זה אנחנו כבר יודעים מ"מיראביליס" אבל מה בסוף?

חנוך הרמן: בסוף, יזמים הגדולים, ואתרי הסחר הגדולים קונים תכנים ולכן האינסנטים של היזמים או המניע ליזמויות תוכן זה לדחוף עצמם למוסדות הגדולים, ישנם מודלים של מנויים, ישנם מודלים של מכירת תוכן ב"מיקרו פיימנט" בתשלומים קטנים, אתה משלם פר מאמר.

אברהם פורז: איך מחייבים אותך?

חנוך הרמן: מחייבים או באמצעות חשבון הספק שלך, כמו נטוויז'ן למשל, בחשבון החודשי הוא נותן לך את כל החיובים, או באמצעות "מיקרו פיימנטס" ארנקים אלקטרונים, כל מיני פטנטים מהסוג הזה.

חנוך הרמן: כמובן שישנם ספקי תשתיות סחר שהם כוח עולה באינטרנט, בכלל האינטרנט עברה שיפט מהיעוד המקורי שלה שהיתה רשת תקשורת, רשת מידע ורשת אקדמאית, היא עוברת שיפט מאד משמעותי לכיוון המסחרי.

חנוך הרמן: יש טוענים שכבר כ- 40% מהאתרים באינטרנט הם אתרי סחר.

חנוך הרמן: כלומר האינטרנט מתמסחרת.

נעמי חזן: השאלה ההפוכה היותר מעניינת היא איזה אחוז מהסחר נעשה באמצעות האינטרנט?

חנוך הרמן: אני יכול להגיד לך בסחר צרכני, בין "ביזניס טו קונסומרס" איך שאנחנו קוראים לזה, הסחר הפופולארי שאת נכנסת נותנת כרטיס אשראי וכו', כלכלת האינטרנט מצביעה על פחות מ- 2% מסך כל הסחר בעולם.

חנוך הרמן: בישראל זה אפילו פחות.

נעמי חזן: מה התחזיות?

חנוך הרמן: הצפי זה דבר מעניין.

חנוך הרמן: אבל קודם כל נתונים לגבי גילאים, יש פה נתון מניין, עד לפני שנתיים הגיל הדומיננטי באינטרנט היה גיל 25, צעירים בעיקר, יש שינוי "הבייבי בומרס" בארצות הברית וגם בארץ ואני יכול להגיד את זה על סמך האוכלוסיה באתר של הפורום שם יש אלפים טובים, היל הדומיננטי הוא מ- 35 ומעלה.

חנוך הרמן: זאת אומרת ישנה הצטרפות מאסיוית מאד של בעלי מקצועות חופשיים של אנשים בגיל הבוגר יותר של חייהם, והם גם הכוח המניע מאחורי הסחר האלקטרוני, כי הם בעלי יכולת קניה, זה ניכר גם ברמה העולמית וגם ברמה הארצית.

חנוך הרמן: אלה נתונים מחודש ספטמבר 99, נתונים עולמיים, לגבי ישראלים אין סקרים מדוייקים פרט לכמה עובדות שתכף נציג, אבל אין חברות מחקר יעודיות לנושא של האינטרנט בישראל.

זאב זאבי: יש נקודה מעניינת לגבי אחוז הנשים הגולשות בארצות הברית.

זאב זאבי: הנתון עבר את ה- 50% והדבר מוכיח שהנושא של הסחר האלקטרוני הפך יותר דומיננטי כי ידוע שנשים בדרך כלל קונות יותר מגברים ואנחנו רואים תופעה מאד מעניינת, האינטרנט הפך שילוב של עסקים ומידע.

מרק גזית: מה שזאבי אמר זה נכון, בארץ אחוז הנשים שקונות הוא גבוה, אבל אחוז הגולשות באינטרנט, ואני מסתמך רק על רישום השמות, שמות ומי המשתמש, מדובר באחוזים, ואני לא רוצה להטעות את כולם, בסדר גודל של 20%, 30%.

אבי וייס: 26%.

נעמי חזן: הרישום נעשה על פי שם, אז אולי זה משובש?

נעמי חזן: זה שאין סקר בארץ זה מפתיע.

חנוך הרמן: יש סקרים, הנה אבי עשה סקר והוא תכף יספר לנו עליו, אבל אין סקר מתמיד.

חנוך הרמן: מה שמעניין בגרף הזה, שעדיין, רוב הגישה לאינטרנט נעשית מהבית אם כי הגרף הזה לא מעודכן, הוא די ישן, ישנו שיפט, ראינו את זה גם בשקף הקודם, 85% מהמשתמשים מתקשרים לרשת מדי יום, בעיקר לצרכי דואר אלקטרוני אז אם אתם מודדים את הנתונים האלה, הגרף הזה לא מדוייק במיוחד ויש יותר נטיה גם לעסקים וגם לחברות להשתמש באינטרנט לצרכי היומיום אם כי לא באופן רציף.

חנוך הרמן: אנחנו, ספקי האינטרנט והיזמים, שואפים שהחיבור לאינטרנט יהפוך לדרך חיים, לא יהיה בכלל נושא.

חנוך הרמן: ב- 2008 הנושא של סחר אלקטרוני ייעלם, מה המשמעות של יעלם?

חנוך הרמן: לא ידברו בו יותר הוא יהפוך לחלק מההויה חלק מהחיים חלק מהעשייה היומיומית, כך שכפי שאין ימי עיון על טלפונים ועל פקסים, לא יהיו יותר ימי עיון בסחר אלקטרוני, זה יהפוך ללק מהחיים שלנו.

חנוך הרמן: כן גם הגרף הזה ישתנה כשהעסקים יהיו מחוברים 24 שעות, גם אמצעי התקשורת החדשים, שאמורים לצוץ בחודשים הקרובים כמו ADSL, או כל מיני שיות חיבור ברוחב פס גדול, יאפשרו התחשבנות שלא על פי פעימת מונה אלא על בסיס קבוע, לכן עסקים, וגולשים כבדים או בכלל גולשים יוכלו להתחבר לאינטרנט באופן מתמיד, הם עצמם ויש אומרים גם המכשירים שלהם בבית.

חנוך הרמן: אם זה המקרר שהתרוקן ותקבל התראה ללכת למכולת או כל מיני קוריוזים מהסוג הזה.

חנוך הרמן: אנחנו בהחלט רואים את אינטרנט הולכת לכיוון של מדיה שתמצא את מקומה בין יתר המדיות אני אישית לא מאמין שהיא תבטל או "תהרוג" כמו שהקיצונים טוענים איזשהם הרגלים או מדיות אחרות, אבל היא בהחלט תשתלב ותהפוך לדרך חיים.

חנוך הרמן: לכן הגרף הזה יצביע בקרוב מאד על כיוונים אחרים.

חנוך הרמן: נדבר על כסף, לגבי ישראל במסחר אלקטרוני, שנה שעברה 1998, המסחר האלקטרוני בישראל היה קרוב ל- 0 הוא הסתכם במשהו כמו 1.7 מליון דולר, זה הכל.

חנוך הרמן: אני מדבר על מסחר קמעונאי.

נעמי חזן: ישראלי.

נעמי חזן: זאת אומרת שאתם לא בודקים סחר לחו"ל באינטרנט.

חנוך הרמן: בסחר חו"ל שנה שעברה נגמר ב- 11 בליון דולר מתוכם בישראל 1.7 מליון דולר, תקן אותי אם אני טועה.

חנוך הרמן: השנה יש גידול במאות אחוזים.

חנוך הרמן: השנה תיגמר בקרוב ל- 20 מליון דולר בסחר בין קמעונאי בישראל.

חנוך הרמן: זאת אומרת שיותר ויותר אנשים במספרים משמעותיים קונים באינטרנט.

חנוך הרמן: השנה זו השנה שנסתיימה.

חנוך הרמן: נכון שיהיו כאלה שיטענו שלגדול מאפס זה תמיד במאות אחוזים, אבל עדיין זה מצביע להערכתנו על מגמה שהציבור מבטא יותר ויותר אימון במדיה.

חנוך הרמן: אנחנו מניחים שגם הלחץ בכבישים וכמות הזמן שהולך ומתדלדל תורמים לזה, פיזור האוכלוסיה תום לזה וכן הלאה.

חנוך הרמן: אין ספק שהסחר האלקטרוני בישראל מתחיל לתת את אותותיו ואנחנו רואים גידול ניכר, ועוד לא לקחנו בחשבון את הסחר בין עסקים.

חנוך הרמן: זאת אומרת אותן יחידות רכש גדולות שקונות מהספקים שלהם ומבצעות את פעילויות הסחר ברשת.

חנוך הרמן: אם ניקח את זה בחשבון ביחס מקובל של 1:20 כפי שזה נהוג בעולם, אז אנחנו מדברים על עשרות מליוני דולרים שעוברים באינטרנט בתחומי הסחר האלקטרוני.

מרק גזית: לגבי ישראל צריך להדגיש שאנחנו מדברים על 12% מהאוכלוסיה.

מרק גזית: אם חדירת האינטרנט לבתי האב בישראל יהיה באמת כמו שאנחנו מדברים ואפשר לעשות את זה, אז אין ספק...

נעמי חזן: "משקי בית" לא "בתי אב".

חנוך הרמן: אז נחסוך בבנזין ויהיו פחות פקקים , פיזור האוכלוסיה יהיה נכון יותר, וגם תושבים בנגב ובגליל יוכלו לקבל אותם שירותים שמקבלים תושבי המרכז.

צביקה רכניץ: אנחנו עוסקים במסחר עצמו, ואנחנו רואים שהרבה מאד קניות נעשות היום מהפריפריה כבר.

צביקה רכניץ: כשאנחנו מסתכלים מאיפה קונים, אנחנו רואים, קיבוץ בערבה שבשביל לקנות ספר בשבילו זה לנסוע 30, 40 קלומטר, הוא יכול לקנות את זה באינטרנט ולקבל את זה תוך יומיים.

לאה ורון: מי זה "אנחנו"?

צביקה רכניץ: אני מייצג את איגוד חברות הסחר האלקטרוני באיגוד לשכות המסחר, אני גם סמנכ"ל בחברת קומרסנט שנותנת שירתי מסחר אלקטרוני בהרבה מאד אתרים בארץ.

צביקה רכניץ: יש לנו סדר גודל של כמאה אתרים עובדים.

זאב זאבי: אסור לנו להתבשם מהעובדה שקפצנו מאות אחוזים השנה כי התחלנו כמעט מאפס.

זאב זאבי: אנחנו בפיגור של 3 אולי 4 שנים מארצות הברית וזו נקודת המפתח.

זאב זאבי: יש פער עצום בין התל"ג שלנו, שהזכרת קודם, בין היכולות הטכנולוגיות לחוסר היעילות שלנו בעניין האינטרנט.

זאב זאבי: אני מניח שמר קול יציע כמה הצעת בענין הזה.

אברהם פורז: אין משמעות לגודל הטריטוריה, ככל שהמדינה יותר קטנה אז ...

זאב זאבי: אין שום משמעות.

זאב זאבי: המחקר האחרון בארצות הברית קבע ש- 53% קונים באינטרנט בגלל נוחות 13% קונים בגלל מגוון, ורק בסוף מגיע המחיר, פחות מ- 13%.

זאב זאבי: זאת אומרת כאשר אתה תקוע בפקקים זה ממש לא משנה שהטריטוריה שלך היא גודל של אצות הברית.

אברהם פורז: חברת "אמזונה" הגדולה, זה מה שהיא עושה?

אברהם פורז: נכון?

אברהם פורז: למה היא אולי נסחרת בערכים גבוהים אבל היא עדיין מפסידה כסף?

זאב זאבי: כי היא משקיעה הרבה כסף לפיתוח המערכות שלה, הון תועפות.

זאב זאבי: כל תזרים המזומנים חוזר ומושקע פנימה לתוך החברה.

אברהם פורז: איזה היקף מכירות יש ל"אמזונה" לא בספרים, ביתר?

זאב זאבי: יש לה כמליארד מחזור כולל ולהערכתי יש לה כשליש לא סחירים.

מרק גזית: צריך לזכור שהיא לא מתמחה ביתר, צריך לשאול מה המחזור של חברות שמתמחות ביתר המוצרים.

מרק גזית: אם אנחנו מדברים על גופים שונים, אז גוף כמו "סיסקו" שדווקא עושה את זה במסגרת "ביזנס טו ביזנס", לייעול מערכות האספקה שלו האקו סיסטם מדבר, אם אני לא טועה על 300 מליארד דולר ומתוך זה אני חושב שכ- 10% או 20% הוא חסכון שקורה כתוצאה מזה שהם לא עושים את זה בצורה קונבנציונאלית אלא עושים את זה באמצעות

מרק גזית: צריך לזכור שהיא לא מתמחה ביתר, צריך לשאול מה המחזור של חסרות המתמחות ביתר המוצרים.

מרק גזית: אם אנחנו מדברים על גופים שונים, אז גוף כמו "סיסקו" שדווקא עושה את זה במסגרת "BUSINES TO BUSINES", זאת אומרת לייעול מערכות האספקה שלו מדבר, אם אני לא טועה על 300 מליארד דולר ומתוך זה כ- 10% או 20% הוא חסכון שקורה תוצאה מזה שהם לא עושים ת ז בצורה קונבנציונאלית אלא באמצעות האינטרנט.

אברהם פורז: איך נעשים החיובים?

אברהם פורז: באמצעות כרטיסי אשראי?

חנוך הרמן: זו לא השיטה היחידה, בארץ למשל התפתחו הרבה מודלים של מסחר שאת ההזמנות לוקחים בטלפון, אתה מצלצל מספר 1-800 רק כדי שלא תצטרך להקליד כרטיס אשראי, זה כדי להגביר את האימון ושתרגיש שאתה מדבר עם מישהו.

חנוך הרמן: אתה לא מזין את המספר אלקטרונית לתוך מערכת ממוחשת.

אברהם פורז: זו לא סיטואציה שאומרים תשלח צ'ק בדואר.

אברהם פורז: נניח אין לך כרטיס אשראי?

חנוך הרמן: בארצות הברית יש מנגנונים של צ'קים אלקטרונים מה שאין בישראל.

חנוך הרמן: דרך תוכנה מסויימת אתה נותן הוראה בצד השני הוא מדפיס את הצ'ק במדפסת רגילה, הצ'ק יוצא עם ברקוד מזוהה חד ערכי, וזה קביל, והוא יכול להפקיד את זה בבנק.

אברהם פורז: פשוט הוראה לחייב חשבון.

מרק גזית: יש את ועדת הכרטיס החכם שרצה בכנסת, ואני מניח שאתם מכירים, אולי לא נחלה הצלחה אדירה אבל אין ספק שבעולם מדברים על הנושא הזה.

מרק גזית: העולם הולך לכיוון שאולי באמצעות מספר כרטיס אשראי ובאמצעות כרטיס חכם או כל אמצעי אחר, אבל אין ספק שסופו של דבר יש לנו אמצעי תשלום שבאמצעותו נוכל לשלם.

מרק גזית: בעיות בתוכנת המידע, הן בעיות שנעלמות, כך שאין ספק שהכיוון הולך למקום ששם לא תהיה בעיה לשלם.

חנוך הרמן: הנושא של אמינות ברשת, יש סקר שמראה ש- 75% מהגולשים לא השלימו את הקניה, הם לחצו על הפריט הכניסו לעגלת הקניות הוירטואלית אבל לא סיימו את הקניה, לא הלכו לקופה, לא נתנו אשראי.

חנוך הרמן: הסיבה העיקרית לכך היא האמינות, מידת הביטחון שאדם מרגיש.

אברהם פורז: פחד משימוש לרעה של כרטיס האשראי?

חנוך הרמן: פחד של שימוש לרעה, אתה לא בדיוק יודע מי בצד השני, אתה רואה מסכים יפים ואתה רואה כיתובים יפים וכל מיני חותמות הכשר, אבל זה לא עין בעין.

בנימין שרף: באתי הנה להעיד על אחת מהנקודות האלה, של שימוש בכרטיס אשראי.

בנימין שרף: אני עובד עם אמזונה, ושם מסרתי להם פעם אחת את מספר כרטיס האשראי בטלפון.

בנימין שרף: ברגע מסוים גם דרך אמזונה קניתי במיה פומבית.

בנימין שרף: מה שקרה, מכיוון שלא הכרתי את האדם, אמזונה ממליצה על חברה נותנת שירות שנקרא "אסרו" כלומר שאני מעביר להם את התשלום והם מעבירים את התשלום למוכר רק אחרי שאני מאשר קבלת הסחורה.

בנימין שרף: ברגע שהעברתי להם את כרטיס האשראי, למחרת אני מקבל E.M שהם לא מסוגלים לבטא את הכתובת שלי.

בנימין שרף: אני מתקשר ושואל מה קרה, הם עונים שלפי חוקי ארצות הברית הם צריכים לבדוק שהכתובת של המשלוח תואמת את כתובת כרטיס האשראי והבנק שלי מסרב לתת להם את הכתובת או לאשר אותה.

בנימין שרף: פניתי לבנק, הבנק פנה לויזה, מתברר שהחוק ישראלי אוסר ת מסירת הכתובת בתור מידע אישי סודי.

אברהם פורז: מר קאול אני רוצה להגיד לך שאתמול כשחבר הכנסת מיכאל איתן הכין אותי לישיבה של היום ואמר לי שאתה תהיה הפותח, אז אני לא יודע אם אתה עדיין איתן בדעתך לפתוח?

יצחק קאול: את הדברים החשובים אמרת.

יצחק קאול: אבל אם כבר הגעתי, ברשותך היו"ר, אני רוצה לנסות ולשים כמה דגשים.

יצחק קאול: ההערה הראשוני שברצוני להעיר שכל הנושא של סח אלקטרוני ותקשורת והרחבת פס הם תשתיות אסטרטגיות לאומיות בכלכלה של ישראל.

יצחק קאול: הנקודה הראשונה החשובה שצריך להבין אותה, אנחנו לא באים לדבר על עוד גימיק מסחרי, אנחנו מדברים על מהפכה בכל נגזרי החיים ולכם יש חשיבות כל כך רבה למפגש הזה, אני כל כך מברך על היוזמה של מיכאל איתן שהפעיל את ל הוועדות לטובת העניין הזה.

יצחק קאול: אם לא נבין שפה מדברים על מהפיכה בכל תחומי החיים, אז יהיה פה פספוס גם של המפגש הזה.

יצחק קאול: הערה שניה, אני חושב שישראל צריכה לקחת כאן מעמד מוביל, ואני אומר את המשפט הפשוט הזה כדי לא להיגרר אחרי דברים שנעשים, אלא לקחת מעמד מוביל, היא יכולה לקחת מעמד מוביל, יש לה את הכוחות המקצועיים שיודעים לעשות את זה שצריכים את הסיוע ואת הגיבוי של הגופים הרגולטורים של הכנסת של דיוני הכלכלה ואז הם יכולים להיות גורם מוביל.

יצחק קאול: אנחנו עוסקים ממש במטריה, שיש בארץ את היתרונות היחסיים האנושיים כדי להוביל מהלך כזה.

יצחק קאול: צריך להסתכל אל זה כמו משאב לאומי אם לא תעשה את זה פספסת את ההזדמנות הכי גדולה.

יצחק קאול: זה צריך לבוא לראשים, ואני אומר את זה כי זה עיין לא כך אנחנו עוסקים ברגולציה ישנה בתפיסות עולם ישנות, בחוקים ישנים, בחוקים שבמקום לעזור לפתח ולקדם את התחומים האלה שפה אנחנו מדברים עליהם, הם לא רק שלא עוזרים לקדם אלא הם מעכבים.

יצחק קאול: אני מדבר על שינוי כיוון, וכמה מהעצות הפרקטיות ני אשתדל לתת בדברי.

יצחק קאול: ישראל היא מדינה ענייה באוצרות הטבע וזה הזהב הלבן שאותו צריך לנצל.

יצחק קאול: הוא שונה מהזהב הצהוב והזהב השחור שאין לנו אותם.

יצחק קאול: הזהב הזה אנחנו צריכים כמשאב לאומי במדינה ענייה.

יצחק קאול: תשתית תקשורת מודרנית, זו שאני מדבר עליה, תשתית רחבת הפס, אני רוצה להקדיש את הנושא הזה של הכנת תשתית תקשורת רחבת פס.

יצחק קאול: זה יכול לסייע, אני נוגע בכמה יעדים לאומיים של המשק הישראלי: פיזור אוכלוסיה, והזכירו את זה.

יצחק קאול: אין שום חשיבות מאיפה את ובד.

יצחק קאול: אגב, במידה רבה זה תחליף לאמצעי תחבורה.

אברהם פורז: אני מציע לך לא לומר את זה כי מיד יקחו מהתקציב לכבישים.

יצחק קאול: כל הסוגיה של העבודה מהבית היא באמת מגדילה את כוח העבודה היא יכולה להכניס אנשים צעירים ונשים לכוח העבודה, ועוד כל מיני סקטורים שהיום לא נמצאים בכוח העבודה, היא יכולה להחזיר אותם לכוח העבדה.

יצחק קאול: גם בחלוקה הגיאוגרפית וגם בתפיסת העולם.

יצחק קאול: לכל מי שרוצה להיות בית הוא יכול להיות בקלות חלק מכוח העבודה.

יצחק קאול: אני חושב שכוח העבודה במדינת ישראל הוא נמוך מאד, מדברים על 50 וכמה אחוז, במדינות מתקדמות זה 70 וכמה אחוז.

יצחק קאול: תיקח את הדבר הפשוט הה בין 50 וכמה ל- 70 וכמה מה זה עושה לכלכלה לאומית שהיא כל כך חסרה אצלנו.

יצחק קאול: הנושא שאנחנו עוסקים כאן, זה לא שהפריקים של המחשבים ילכו לעשות, אני מדבר על משהו שכל ילד, שלא רוצים שהוא יהיה אנאלפבית הוא צריך ללמוד את זה אחרת אתה לא נותן לו בכלל הזדמנות להיכנס לעולם שבו אנחנו עוסקים ואני אומר לכם כבר שאנחנו מאבדים שנים יקרות כי מה שצריך לעשות במערכת החינוך, לא עושים.

יצחק קאול: מדברים על מהפכה על השקעה בסוף מנהלים משא ומתן עם המורים, נותנים עוד קצת כסף.

נעמי חזן: אפשר לד על חינוך מעכשיו עד הודעה חדשה, הייתי רוצה לדעת מה ההשקעות שלכם במערכת החינוך האלקטרוני, הם אתם ביוזמתכם ומיוצגות פה חברות רבות.

נעמי חזן: מה עשיתם בעניין הזה?

נעמי חזן: הרי זה כל הקליינטים העתידיים שלכם, אם הם אנאלפביתים בשימוש במחשב, לא עשיתם דבר או חצי דבר, אני באמת הייתי רוצה לדעת תשובה.

יצחק קאול: אם ניתן לענות לך ספציפית מכל אחד, לא נגיד את שאר הדברים שאנחנו רוצים להגיד, אז שני משפטים פרקטיים כדי לא להשאיר אותך בלי תשובה.

יצחק קאול: קודם כל אני מדבר כרגע על כלל וקבוצת IDB כדי שאני לא סתם אדבר באופן כללי.

יצחק קאול: לקחנו על עצמנו להיכנס ל- 30 ישובים, לעודד שם כניסת מחשבים, לימוד אינטרנט והכשרת אנשים צעירים בתחומי האינטרנט, במסגרת הפעילות למען הקהילה.

נעמי חזן: תסלח לי אבל זו השקעה עסקית ממדרגה ראשונה.

יצחק קאול: בוודאי שזו השקעה עסקית אבל לקחנו את זה כמשימה כל כך חשובה שאינו אותה מעבר להשקעה העסקית, גם כהשקעה לתמיכה בישובים.

יצחק קאול: אבל מה שאני מדבר עליו כאן זה לא להסתמך על כמה תעשיות כאן אם הם כן או לא יתרמו במובן הזה, אני מדבר על מהפכה במערכת החינוך.

יצחק קאול: לוקחים את מערכת החינוך משנים בה את תכניות הלימוד, ואם כבר גררת אותי, אז אני אגיד כמה מילים מה אני חושב על מערכת החינוך.

נעמי חזן: לא, זה בוועדה אחרת.

יצחק קאול: אבל כאן אני כן רוצה להגיד לך שלא צריך יותר כסף, אפשר בפחות כסף במערכת החינוך, הרי תמיד באים ואמרים שרוצים עוד כסף, אין עוד כסף אז אי אפשר לעשות.

יצחק קאול: אני רוצה להגיד לך שצריך לשנות כך את מערכת הלימוד, שישקיעו בה פחות כסף ויוציאו בה יותר.

יצחק קאול: ישנו בה את סדי העדיפויות, את תכניות הלימוד, כמו שמלמדים בכיתה אלף לכתוב עם עפרון, ומתחילים ללמד את ה-א',ב', כך צריך להתחיל ללמד את הכלים האלה מי שלא יהיו לו את הכלים האלה מכיתה א' הוא יהיה כמו נכה.

יצחק קאול: אז לכן אין בירה וחייבים לעשות את זה.

יצחק קאול: זאת הרפורמה הגדולה שחייבת להיות, בלי זה כל מה שנעשה, יהיו דיבורים, נבזבז זמן ומשאבים אדירים שאנחנו עושים אותם ומבזבזים אותם ולא משקיעים אותם נכון במערכות החינוך במקום שהכסף ישנו.

יצחק קאול: בכלל אני מציע לכל חברי, אנחנו לא מדברים פה על הדברים שצריך בם עוד כסף, אלא צריך פחות כסף רק לעשות את הברים הנכונים.

גלית בן שמחון: אבל השאלה לה היא לגיטימית, ואני כמייצגת את חברת YES שהיא לתקשורת בלווינים, אנחנו עוסקים היום בכמה פרוייקטים מאד ספציפיים של למידה מרחוק והעברה באינטרנט למוצבים לחיילים באיורי פיתוח של הכשרה לפסיכומטרי וכאלה, וכיום נעשים הרבה בים.

יצחק קאול: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים שנוגעים לתשתיות, ותכף אני אעבור לכמה המלצות תחום הסחר האלקטרוני.

יצחק קאול: בתחום התשתיות, אנחנו יודעים שאנחנו מדברים על הפעלת הטכנולוגיות של XDSL על חוטי הנחושת כדי שבזק תוכל לספק לכולם תקשורת רחבת פס.

יצחק קאול: אנחנו מדברים על התקשרות רחבת הפס של הכבלים שהיא יכולה לספק שירותי אינטרנט רחבת פס.

יצחק קאול: אנחנו מדברים על המערכות הסלולריות כולם, של שלושת החברות שצריך לעודד אותם לתת תקשורת רחבת פס, ואנחנו גם מדברים על זה שכמו ה-DBS שגם הוא תקשורת רחבת פס שצריכה להיות מסוגלת לספק את כל השירותים האלה.

יצחק קאול: אלה תשתיות, לנושאים האלה אחראית המדינה.

יצחק קאול: המסר שאני רוצה להעיר כאן בוועדת הכלכלה, אנחנו רואים איך כולם מדברים ומתווכחים מה זה יעשה ומה ההוא יעשה ומי יהיה קודם למי.

יצחק קאול: המסר שאני רוצה להעביר כאן זה שכל אלה שיכולים להעביר תקשורת רחבת פס, הרגולטורים למיניהם צריכים לדאוג שמהר מאד מעבירים וכולם נותנים להעביר תקשורת רחבת פס.

יצחק קאול: הנה המלצה ספציפית קונקרטית, לא נאומים והרצאות על מה הטכנולוגיה יכולה לעשות, אלא מה הרגולטור יכול לעשות על ידי זה שהוא יעודד יאשר ויגיד לכל הגורמים האלה להתארגן ולהפעיל תקשורת רחבת פס.

יצחק קאול: אני רוצה להגיד כמה דברים שנוגעים להמלצות בתחומי הסחר האלקטרוני.

יצחק קאול: אני לא מדבר על זה, אנשים כבר דברו מה זה הסחר האלקטרוני, ואני לא אחזור על זה.

יצחק קאול: אני חושב שיש כמה סוגיות שעומדות בפני המחוקק שבהם הוא יכול לעזור כדי לפתח את הנושאים האלה.

יצחק קאול: כל הנושא של מערכות ותשלומים הבינלאומיים בנושא האינטרנט.

יצחק קאול: זה חייב לעבור דרך ועדות הכנסת, כלכלה ולכל מי שנוגע לעניין.

יצחק קאול: כל סוגיות המיסוי, אני אומר את זה בכותרות מפני שמאחורי כל נושא כזה צריך לשבת, ללמוד ולהגדיר איך עובד המיסוי כשקונים ומוכרים בתחומי האינטרנט.

יצחק קאול: כל הסוגיות של מכס, כל הנושאים של סוגיות משפטיות קשות, אני אומר בכותרות, כל משפט כזה יכול להיגמר ביום עיון שלם.

יצחק קאול: כל הנושא של השפה האנגלית, ופה אני חוזר למערכת החינוך, אחד הדברים הכי חשובים זה הנושא של לימוד האנגלית ברמה הרבה יותר גבוה מזו שאנחנו למדנו אותה כשאנחנו היינו בבתי הספ, צריך לשנות אותה לחלוטין.

יצחק קאול: המטרה היא הפיכת ישראל למדינת אינטרנט בכל תחומי החיים עם יצירת יתרון יחסי כלכלי השכלתי ותרבותי בעולם התחרותי של המילניום הזה.

יצחק קאול: בתשתיות, אמרתי כבר קודם, את הנושא של פתיחת כ התשתיות לתקשורת רחבת פס, הוזלת השימושים בכל המערכות.

יצחק קאול: הנושא של המומחים הוא חלק חשוב מהעניין.

יצחק קאול: הרחבת רוחב פס גם לבתים הפרטיים וגם לעסקים, פה שמענו את ה"B TO B",ו"B TO C".

יצחק קאול: הכרת הוצאות המחשוב לפרטיים כהוצאה מוכרת לצרכי מס, נושא שאתם, הכנסת, חייבים לקחת לבחון ולהשפיע.

אברהם פורז: תוך שנתיים מפחתים את זה.

אברהם פורז: אם זה לא הוצאה עסקית, אז עם מי אתה רוצה לפחת את זה?

יצחק קאול: בנושא החינוך, הספקת מחשבים לכל בתי הספר, סבסוד מחשבים לכל ילדי ישראל, חיבור כל בתי הספר לרשת תוך שנה על פי חוק, לקבוע כללים כדי לעשות את מה שאמרתי במערכת החינוך, אחרת זה לא יקרה ובעוד 10 שנים נגיד איך פספסנו את ה- 10 שנים האלו ולא עשינו את מה שצריך.

יצחק קאול: יצירת מאגרי מידע חינם המותאמים ללימוד מרחוק, אתה על ידי זה יכול לקרב את המורים הכי טובים לפריפריה, יש לזה נושא גם חברתי, גם כלכלי עסקי ראשון במעלה.

יצחק קאול: מינוי גוף ממשלתי שיספק ייעוץ למגזר העסקי בכל הקשור בהקמה ותפעול שוטף של אתרי מסחר אלקטרוני, אין מישהו כזה שמרכז את כל הנושאים המתודיים בטיפול בנושאים האלה.

יצחק קאול: קרן הלוואות בריבית נמוכה לעידוד הקמת אתרי מסחר אלקטרוניים.

יצחק קאול: מתן הקלות במיסוי למשך 3 שנים לסוחרים אלקטרונים בכלל ולייצואנים בפרט, אם אנחנו רוצים להפוך את זה כדאי ואם אנחנו רוצים לעודד את המסחר הזה שאנשים מדברים עליו ועוסקים בוגרים.

יצחק קאול: יישום שירותים אינטרנטים לציבור בכל משרדי הממשלה העיריות, על פי חוק לחייב אותם לעשות את זה.

יצחק קאול: אחרת, בדיוק כמו שטיפלו בבאג 2000, אני לא יודע אם זה היה אמיתי או לא, אבל שכולם חייבים, וזה היה בסדר.

יצחק קאול: אז פה שיעשו את התיקון כדי להעיר את כל המוסדות הלה שיטפלו ויעשו את מה שצריך.

יצחק קאול: קביעת תקינה נושאים של הבטחת מידע.

יצחק קאול: קביעת תקינה לגבי עסקאות ברשת, דברתי כבר על הנושא של המיסוי, קביעת חוקי הגנה על הצרכן ברשת.

יצחק קאול: הסדרת סוגיות משפטיות שנובעות מהעולם הוירטואלי.

יצחק קאול: נדמה לי שאלה הם כמה מהמלצות.

מנחם גוטרמן: אני מבנק דיסקונט, ואני משמש בנוסף לתפקידי בבנק גם בכמה ועדות בלשכת המסחר.

מנחם גוטרמן: אני מרכז את הנושא של טלקומניקציה ומידע.

מנחם גוטרמן: אני חבר גם בצוות יועצים של משרד המשפטים בנושא של "סרטיפיקישן" ואני רוצה להתמקד בכמה נקודות כי אני חושב שמר קאול כיסה בגדול את הכל, לא השאיר אבן על אבן, כרגיל.

מנחם גוטרמן: אני בכל זאת רוצה להאיר כמה דברים: מצד אחד הוזכר הנושא שאנחנו נמצאים במהפכת רווחה, אני מסתכל על הנושא הזה מבחינת מתן שירותים.

מנחם גוטרמן: אנחנו נמצאים היום בעידן, והעידן הזה קיים גם בארץ שציבור מצפה לקבל 24 שעות ביממה שירותים.

מנחם גוטרמן: ככה אני רואה את זה, והדבר הזה ניתן לביצוע.

מנחם גוטרמן: המגמה הזו התחלפה בכך שהיום רוב נותני השירותים לא נותנים שירותים שהייתי קורא לזה שירותי סופרמרקט אלא שירותים ממוקדי לקוח.

מנחם גוטרמן: מי שמסוגל לתת שירות ממוקד לקוח זה בתור דוגמא מה שאני קורא ספק וירטואלי, והספק הוירטואלי זה בעצם מערכת האינטרנט היום שעם רוחב הפס שלה, עם הזולות שבה, עם המהירות של ביצוע עיבודים, עם הנוחיות בביצוע העיבודים, עם היכולת להתאים את עצמה לרמת המשתמש זה בדיוק הדבר שנקרא בינינו הספק הוירטואלי שהוא מסוגל לתת לנו שירות בכל רגע בכל סוג בכל מקום, והטכנולוגיה הזו של האינטרנט מסוגלת ללכת ולממש את זה, והיא מממשת את זה בתחומים שהוזכרו קודם.

מנחם גוטרמן: בסדרת שקפים שאני לא הולך להקרין אותם, אני אשאיר אותם כדי שתוכלו לעיין בהם, אני מגדיר בדיוק את סוג השירותים שאנחנו רואים אותם בהתהוות היום, אם זה הנושא שנקרא "אלקטרוניק קומרס" או "ביזנס טו קונסיומרס" ו"ביזנס טו ביזנס", את כל הדברים האלה אני מנסה לשקף בצורה ברורה ולומר, אנחנו נמצאים בתחום הזה, והבנקאות לקחה לעצמה תפקיד ללכת ולהבטיח את מתן השירותים האלו ולא שיקרה לנו כמו שנאמר כאן שכאשר הולך מישהו ומקיש ונותן את המספר הסודי, לא את זה נותנים, אבל אם נותנים את מספר כרטיס האשראי, שיהיה בספק לאן המספר הזה מגיע בעצם, ואיזה סוג של חשש עשוי לצמוח מהדבר הזה.

מנחם גוטרמן: אז יש כבר היום מדינות, למשל בגרמניה, הוקמה רשות ממשלתית ממלכתית שמחייבת כל עסקה שהולכים לבצע באמצעות האינטרנט, היא חייבת לעבור תהליך שנקרא "CA- Certificate Authorization " ומה שעומד מאחוריה זה איגוד בנקים שתפקיד שלו זה מצד אחד לשמש נאמן ללקוח כנגד ביצוע המערכת הזו של העסקאות מצד אחד ומצד שני נאמן של הספק, שהספק יודע שכאשר הוא מבצע עסקה, יש גם מישהו שיכבד בסופו של דבר את העלויות שכרוכות בה.

נעמי חזן: מה העלות של הדבר הזה?

אברהם פורז: מה ההבדל בין זה לכרטיס אשראי?

מנחם גוטרמן: ההבדל בין זה לכרטיס אשראי, שיש את הגוף שיודע לזהות אותך, ולא שאתה שולח למשהו וירטואלי את מספר כרטיס האשראי שלך.

אברהם פורז: דרך האינטרנט הוא יודע לזהות אותך?

אברהם פורז: יש לך איזה קוד?

מנחם גוטרמן: יש לך או חתימה אלקטרונית או תעודת זהות דיגיטלית, אבל זה יושב היום במשרד המשפטים, והיה אמור לשבת במקביל לישיבה שלנו ולקיים דיון בנושא הזה, והדיון נדחה כדי שאפשר יהיה לסגור את הדברים באמצעות חלק מהמומחים הנמצאים באולם הזה כרגע.

מנחם גוטרמן: לסיכום, אפשר לבוא ולהציג סוגים רבים של אמצעי מימוש, תחומי מימוש שניתן לבצע אותם.

מנחם גוטרמן: חלק מהדברים כבר מתבצעים, ואני רואה שהתועלת מהדברים האלה תהיה כזו שאפשר יהיה להגיע לביתו של הלקוח ואם הוזכר משהו לדוגמא, כמו הפריג'ידר ריק, וצריך ללכת לסופרמרקט לקנות, לא יצטרכו ללכת לסופרמרקט לקנות אלא גם הקניה עצמה תוכל להתבצע בדרך הוירטואלית כאשר היא מותאמת ללקוח, ומותאמת ללקוח זה אומר הרגלי הקניה של הלקוח, הרגלי ההתנהגות שלו יהיו חלק ממערכת, שקוראים לה CA והיא תיתן את השירותים.

אבי וייס: אני חוקר כותב ויועץ בתחום הזה של האינטרנט.

אבי וייס: האינטרנט בישראל ב- 1999 היתה נסיגה בהשוואה לעולם המערבי, כדי להבין את הסתירה הזו, מצד אחד גדילת ההיי-טק המון סטרטאפים, המון כניסת כסף, למה האינטרנט בישראל יה בנסיגה.

אבי וייס: מיד אני אציג את העובדת, זה לא קרה סתם, יש מי שאחראי לזה, ואני אגיד מי אחראי לזה, הדברים מאד פשוטים ברגע שרואים את הנתונים.

אבי וייס: אני אתן גם כמה דברים שיקרו בשנה הקרובה שנמצאים ממש בפתח, הבהלה לזהב שהיתה לפני 150 שנה, מתקרבת אלינו, ומה שדוחף אותה זה פרוטוקול IP, פרוטוקול זה הולך ותופס יותר נפח בתעבורת התקשורת בעולם ובסביבות אמצע 2000 הוא יעבור את תעבורת הטלפונים.

אבי וייס: זאת אומרת, תעבורת האינטרנט תהיה יותר גדולה מתעבורת שיחות הטלפון בעולם באמצע השנה הקרובה.

אבי וייס: בעולם יש מקומות שכבר זה נמצא ככה, החזון הוא כמובן אינטרנט בכל כיס ואינטרנט בכל מקום.

אבי וייס: איך עושים את זה בכל כיס, הבעיה הכי מעניינת והיא נפטרת ממש בשנה האחרונה והולכת להיכנס לכיס של כל אחד בשנה הקרובה, זה עובדה שהסלולרי, הנייד עולה יותר מהר מהאינטרנט, תופעה מאד מעניינת של עליית הסלולרי יותר מהר מהאינטרנט.

אבי וייס: יש שתי קבוצות של מדינות המובילות את התהליך, כניסת האינטרנט לסלולרי, ימכרו מליוני מכשירים, למעשה עד 2003 כל אדם בעולם המערבי, ואני אומר כל אדם, וההערכה שלנו שזה ילד מגיל 3 ומעלה עד זקנים שנמצאים בבית נכים ולא יכולים להחזיק משהו ביד, לכל אחד בעולם יהיה מכשיר הקשור לאינטרנט.

אבי וייס: זה דוגמא של המכשיר שכבר נמצא בארץ WAP, מירס היתה ראשונה שנכנסה עם זה ופרטנר נכנסת בקרוב, ובו עושים מסחר אלקטרוני, גלישה באינטרנט, במכשיר הקטן של הסלולרי.

אבי וייס: זה מה שיכנס השנה, לאחר מכן יכנסו מכשירים יותר יפים שכבר יוכלו בדור הבא של הסלולרי להכניס את זה פנימה.

אבי וייס: מה זה אינטרנט בישראל, שנדע את המספרים: זה 30 מפעילים, 5,000 אתרים ישראלים, זה עד מחצית 99, 14,000 בסיומת IL, 650,000 משתמשים מהם כ- 200,000 מזדמנים, דהיינו שאין להם שם, הולכים באופן אנונימי, הרוב דרך בזקנט.

אבי וייס: יש סך הכל 5,150 עסקים שמקושרים ב- ISDN, מספר נמוך ביותר, ופחות מ- 350,000 משלמים דמי מנוי לחברות האינטרנט מספר מאד נמוך.

אבי וייס: מדובר בבתי אב.

נעמי חזן: משק בית.

אבי וייס: רק כ- 200,000 נכנסים לאינטרנט בחודש מסויים, צריך להבין שמכל ה"היי" של האינטרנט בישראל, עדיין אנחנו נמצאים בפיגור עצום אחרי חו"ל.

אבי וייס: הקישורים לחוץ לארץ היו 303 מגה ו- ILX החיבור בתוך ישראל הוא 81 מגה.

אבי וייס: צריך להבין, רק לשם השוואה, באירופה מזמן החיבורים ברוב הערים הם ברוחבי סרט של 155 מגה לעיר קטנה, בארצות הברית זה ב"ג'יגו".

אבי וייס: סך שוק האינטרנט בישראל הוא פחות מעשרה אחוז בשוק התקשורת.

אבי וייס: החסם המרכזי זה כמות המחשבים האישיים והמחשבים שלא ידידותים.

אברהם פורז: כמה היום העלות של מחשב אישי שמאפשר לך חיבור לאינטרנט.

אברהם פורז: המינימום.

אבי וייס: המינימום אתה לא תגמור פחות מאלף דולר, מחיר של מחשב, אפשר לקנות את זה בתשלומים.

אבי וייס: החסם הוא המחשב, וכרגע, לידיעתכם, תכף תראו את התחזית, יש כמעט רוויה בכמות משתמשי האינטרנט בישראל מול כמות המחשבים בבתים מהסיבה הפשוטה, מי שיכול להרשות לעצמו גם קניה בתשלומים שאז יוצא לו בסביבות 600-650 דולר מחשב, עם כל המבצעים של חברות האינטרנט, עדיין זה חסם לא קטן.

אבי וייס: דבר שני כפי שאמר מר קאול, ואני חותם על כל מילה שלו, לא מלמדים את הילדים שלנו, כל אחד יסתכל על הילדים שלו אם הוא יודע לגלוש במחשב, ואיך להשתמש בו, ותסתכלו עלינו כמה מפה יודעים לגלוש במחשב.

אבי וייס: אני חושב שכשקלינטון הכריז בערב ראש השנה שאני עושה קניות באינטרנט במחשב שלי, זה היה מסר.

אבי וייס: גם ראש הממשלה הבריטי הכריז שהוא קונה דרך האינטרנט, אין דבר כזה בישראל.

אבי וייס: הכרת המחשב בידידותיות שבו היא עדיין מחסום מאד רציני.

אברהם פורז: בין הצעירים אצלנו עדיין אנחנו שונים מהצעיר האירופאי האמריקאי?

אבי וייס: בהחלט, ומיד אני אראה לך.

אבי וייס: זו תחזית כמות הגולשים של באינטרנט בישראל, אנחנו נמצאים פחות או יותר בתחילת שנות ה- 2000, וכאשר נגיע למספר די יפה, קרוב לשני מליון בשנת 2003.

אברהם פורז: אנחנו טובים בהמצאה אבל רעים בשימוש.

אבי וייס: אני אדלג על איך קווי התקשורת בישראל, כמה חברות, מי מקושר לאן, לחו"ל, והחלוקה בין החברות בישראל.

אבי וייס: אני אגיע ישר להשוואות.

אבי וייס: זה אחוז האנשים בעלי המחשבים האישיים, ההשוואה היא ב- 1998, יש לי גם 1999 היינו בסביבות 15% לעומת ארצות הברית 40%, כאשר ב- 99 כמות המחשבים בישראל הגיעה ל- 17% אבל בארצות הברית זה הגיע ל- 60%.

אבי וייס: הפערים גדלו.

אבי וייס: כמות האוכלוסיה המחוברת לאינטרנט היינו 7% בסוף 98, היום אנחנו 11% כאשר בארצות הברית באותה תקופה היו 24% והיום הם 56% זאת אומרת שהפער בינינו לבין העולם המערבי גדל.

אבי וייס: בארצות סקנדינביה הם גם הגיעו ל- 50% כשאנחנו רק 11%.

נעמי חזן: אבל אנחנו הולכים מהר, אנחנו זריזים.

אברהם פורז: שם שלושה חודשים בשנה חושך, השמש לא זורחת, מה נותר להם לעשות?

אברהם פורז: אינטרנט.

אבי וייס: היקף המסחר האלקטרוני בישראל ב- 99 נאמד ב- 20 מליון דולר שזה 0.2% מהתל"ג

אבי וייס: לעומת ארצות הברית שזה 3% מהתל"ג.

אבי וייס: בשנת 2003 הסחר יגיע אולי ל- 0.3% מהתל"ג.

אבי וייס: עכשיו אנחנו מגיעים לסיבה המרכזית שיש מאחוריה כמה סיבות: הגולש הישראלי גולש מעט מאד זמן בממוצע בחודש באינטרנט.

אבי וייס: יש לו שלושה קווים אחד זה ארצות הברית, זמן גלישה בחודש, לידו אירופה, והצהוב זה ישראל.

אבי וייס: בישראל גולשים בממוצע 8 שעות בחודש, באנגליה, אירופה קרוב ל- 15, ובארצות הברית קרובה ל- 50.

אבי וייס: הסיבה מאד פשוטה זה איטי ועולה הרבה כסף.

אבי וייס: אין פה שום סודות.

אבי וייס: התוצאה שבישראל 750 חנויות למימכר סחר אלקטרוני 500 חנויות כבר מתות, אין בהם תנועה.

יהושע מצא: תסביר לי את ה"איטי" שלך, ציינת את זה כדבר ראשון.

אבי וייס: יש מחקרים שאומרים בן אדם לא ימתין לעליית דף יותר מ- 8 שניות, זה מחקרים סוציולוגים שעשו תצפיות, אין שום אתר בישראל שעולה ב- 8 שניות.

אבי וייס: דבר שני זה עודף רגולציה.

אבי וייס: יש פה דוח של ה- FCC כולנו רצינו להקים את ה- FCC אבל ה- FCC החליט שאין רגולציה לאינטרנט.

אבי וייס: אני לא מבין למה צריך רשיון לאינטרנט, תנו לכל אחד, לבזק לכבלים, למה צריך רשיון?

אבי וייס: אנחנו המצאנו חוק שאין בו שום צורך, ויש לי דוח של לשכת המסחר, של שר המסחר בארצות הברית שאומר, הכלכלה בארצות הברית הגיעה למקום ראשון בגלל חוסר הרגולציה באינטרנט.

אבי וייס: חוסר הרגולציה הוסיף מליון וחצי מקומות עבודה בשנה האחרונה, מליון וחצי מקומות העבודה האלה הורידו את האינפלציה, מנעו את עלית הריבית והביאו לידי כך שכלכלת ארצות הברית נמצאת מקום ראשון.

אבי וייס: שמישהו לא יבין את זה לא נכון.

אבי וייס: זו מדיניות מכוונת חוסר רגולציה, מצד שני יש המון חוקים שמגינים על חוסר הרגולציה הזו.

אבי וייס: הממשל האמריקאי חקק לפני 6 שנים חוק שהוריד 0.08% משיחות הטלפון כדי לחבר את בתי הספר בארצות הברית לאינטרנט.

אבי וייס: כשחוקקו את זה לפני 6 שנים אמר, איזה ממשל זה?

אבי וייס: מה זה דמוקרטים עושים חוק על השיחות.

אבי וייס: היום כש- 100% בתי ספר בארצות הברית מחוברים לאינטרנט, איפה אנחנו?

אבי וייס: בקושי שליש, בכלל מחוברים בחיבור רעוע.

אבי וייס: צריך להבין שהממשל עשה חוסר רגולציה מצד אחד מצד שני דחף את האינטרנט בצורה חזקה קדימה.

אבי וייס: מעט מאד גולשים זה מהמעמד הבינוני והנמוך.

אבי וייס: מחיר האינטרנט גבוה, נושא ההבטחה וההצפנה, אני לא מבין למה יש איסור על הצפנה, זה מאד מוזר.

אבי וייס: דוח "RAP" שפה לא יישמו אותו וזה חבל.

אבי וייס: אין חקיקה לחלוטין בנושא כיסוי הסחר.

אבי וייס: בארצות הברית חוקו לפני שנתיים, אנגליה חוקקו לפני שנה, בישראל לא שמעו על סחר אלקטרוני, אין שום חוק.

אברהם פורז: תודה רבה.

אברהם פורז: גברת רבדל בבקשה:

אריאלה רבדל: אני רוצה לומר דבר אחד.

אריאלה רבדל: אני חושבת שכל המסחר באינטרנט בישראל תקוע הן מהסיבות שאתה תארת, אני חושבת שמחשב בכל בית זה דבר רחוק.

אריאלה רבדל: אל הוא בעיקר תקוע משום שהצרכן הישראלי, כמו הרבה צרכנים בעולם, רק בישראל זה עוד יותר בולט, אין לו הגנות מינימליות בסחר באינטרנט.

אריאלה רבדל: הייתי עכשיו בדיון אחר, עשו סקר בארצות הברית של המכירות בחג המולד, כל התהליך באינטרנט עבר מוצלח, הדבר היחיד שלא קרה שם שברוב המקומות, המוצר לא הגיע לצרכן משום שהם לא ערוכים עדיין לספק בכמויות מקיפות כאלה.

אברהם פורז: איפה?

אברהם פורז: בחו"ל.

אריאלה רבדל: בחו"ל לא בארץ, אנחנו לא עושים מסחר כזה, "טויז אר אס" וחנויות קטנות כאלה.

אריאלה רבדל: יש מספר בעיות בולטות בתחום הגנת הצרכם בסחר באינטרנט.

אריאלה רבדל: קודם כל, מעבר למה שדברו פה על הצפנת הכרטיס האישי שלך, הבטחת צורת התשלום, אז אתה לא יודע מיהו האדם או הגוף או הגורם שמולו אתה סוחר.

אריאלה רבדל: אתה לא מכיר אות, הוא וירטואלי וזה מפחיד.

אריאלה רבדל: דבר שני אתה לא יודע אם המוצר שמוכרים לך באמת הוא קיים, ואז יש את המוצר והוא פגום?

אריאלה רבדל: מה קורה במצב של מוצר פגום, איך אתה פותר בעיות של מוצר פגום עם מי אתה מדבר איך אתה עושה תהליך של החזרה?

אריאלה רבדל: איך אתה מקבל את הכסף שלך בחזרה?

אריאלה רבדל: אם אתה רוצה להשיב מוצר, ואנחנו תיקנו פה את חוק הגנת הצרכן בצורה די מתקדמת באופן יחסי למדינות העולם, אפשרנו בסחר מרחוק לבטל עד 14 יום מקבלת המוצר הביתה, לבטל את המוצר.

אריאלה רבדל: למי אתה מחזיר?

אריאלה רבדל: למי אתה פונה?

אריאלה רבדל: כלל ארגוני הצרכנות באיחוד האירופאי וארגוני הצרכנות בארצות הברית הקימו פורום משותף.

אריאלה רבדל: במסגרת הפורום הזה, דבר ראשון שהם עשו, הם עשו בדיקת סחר באינטרנט מזווית הראיה של הצרכן.

אריאלה רבדל: עשו באופן אקראי לגמרי קנו מ- 50 אתרים מוצרים ועשו את הבדיה, כמה זמן לוקח לקבל, מה קורה עם חילוקי דעות מהו החוק הקובע החוק של המדינה ממנה נרכש המוצר, או החוק של המדינה ממנה בא הרוכש?

אריאלה רבדל: מה קורה אם יש מוצר פגום?

אריאלה רבדל: מה קורה אם רוצים להשיב מוצר?

אריאלה רבדל: וכו' בעיות צרכניות.

אריאלה רבדל: הם הגיעו למסקנה מאד טבעית שהחשיפה של הצרכן בתחום הזה היא מאד גבוהה ופגיעות שלו היא מאד גדולה, והם יצרו שורה של הגנות צרכניות שמתבקשות להעשות גם על ידי צרכנים וגם על ידי מדינות וגם על ידי חברות.

אריאלה רבדל: ה- WTO הם הקימו צוות משותף ל- WTO ולהם, ליצור הגנות מסחריות לצרכנים על הבסיס של המחקרים והסקת המסקנות שלהם.

אריאלה רבדל: האיחוד האירופאי שוקד על חקיקה מאד מוסדרת של יצירת רגולציות להבטחת הסחר מזווית ראייתו של הצרכן, הדבר קורה באופן מאד מפתיע אפילו בארצות הברית חסרת הרגולציות בלחץ ארגוני הצרכנים.

אריאלה רבדל: אני חוששת שבישראל הדבר הזה נמצא בפער מאד גדול לעומת התקדמות הנושא בעולם, אני חושבת שהחזון שמר קאול צייר באוזנינו כאן, שהוא באמת חזון מרהיב ואני מקווה שהוא יתרחש וגם ישראל תצטרף לחזון העולמי הזה, זה לא יכול להתבצע אם לא יצרו את ההגנות המתבקשות בתחום של הצרכן.

מרק גזית: כמה מילים על השאלה ששאלה חברת הכנסת חזן.

מרק גזית: שאלת שאלה שעלתה כל הזמן בפורום הזה.

מרק גזית: אנחנו רואים עתיד מאד ורוד לנושא האינטרנט ואני מסכים עם כל מה שמר קאול אמר, אנחנו רואים שגם בארצות הברית הנושא הזה מתחיל להתקדם, מצד שני, במדינת ישראל אנחנו נמצאים ב- 12% חדירה של האינטרנט.

מרק גזית: יש פער בין התל"ג הישראלי, לאינטרנט.

מרק גזית: יש שעות מועטות בגלישה באינטרנט, זה אחד המדדים של התפתחות טכנולוגית של מדינה וזה עומד מול ההתפתחות והיכולת הטכנולוגית של מדינת ישראל.

מרק גזית: הדבר הנורא ביותר הוא שהפערים מתרחבים.

מרק גזית: פריפריה לא מצליחה להגיע לאינטרנט.

מרק גזית: אנשים בשכבות המצוקה לא מסוגלים להגיע לאינטרנט.

מרק גזית: אנשים בשכבות השמנת מגיעים לאינטרנט מקבלים את המידע ו...

אברהם פורז: אני אגיד לך הסבר קצר מבחינתי.

אברהם פורז: אין היום מידה מספיק אטרקטיבית של האינטרנט כדי להיות אבן שואבת.

אברהם פורז: אם לדוגמא בחנויות הוירטואליות המחיר היה נמוך משמעותית מאשר קניה במקום אחר היית רואה את זה אחרת.

אברהם פורז: כרגע זה יותר סיפוק סקרנות.

אבי וייס: האינטרנט זה איזור חופשי.

יהושע מצא: אני לא יודע איפה אתה תעמיד בסדר את הנקודה המרכזית, שאני רואה אותה כמרכזית, שאנחנו ארץ קולטת עליה בצורה אדיר, כשכל אחד ממדינה שונה הרגלים שונים, פחדים שונים, חששות מסוג אחר, איך קונים?

יהושע מצא: מה קונים?

יהושע מצא: אתה קונה וירטואלי, אתה סוחר וירטואלי.

יהושע מצא: אני חושב שלו היית מדרג סיבות, זו אחת הסיבות העיקריות, ערב רב של אנשים.

מרק גזית: אבל יש סיבה אמיתית.

מרק גזית: ..

מרק גזית: ובמחיר יותר זול, בהוצאה יותר זולה.

מרק גזית: ..

אברהם פורז: הנחה היא שמכירה באינטרנט מזכירה קצת ביטוח ישיר.

אברהם פורז: שאתה חוסך פערי תיווך.

אברהם פורז: אם זה יקרה אז בלי שום הבת מיסוי ובלי שום דבר הקניה באינטרנט תהיה הרבה יותר זולה משמעותית מאשר קניה אחרת ואז לאנשים תהיה סיבה להתחבר ולהשקיע כי יגידו לו, שתוף שנה הוא מחזיר את מחיר המחשב.

מרק גזית: זה יקרה אם חדירת האינטרנט בישראל תהיה רחבה יותר.

מרק גזית: היום מעט מאד אנשים מחוברים לאינטרנט.

מרק גזית: אבל אם נקדם את כמות האנשים שמחוברים לאינטרנט, ואת חדירת האינטרנט לכלל האוכלוסיה, אין ספק שנקדם גם את נושא הקניה.

אברהם פורז: השאלה מה קודם למה?

אברהם פורז: האם קודם יש לך אינטרנט ואחר כך אתה קונה בזול.

אברהם פורז: זה צריך להיות מצב שהחבר שלך יגיד לך, תשמע קניתי באינטרנט בשליש פחות ובגלל שלך אין, נדפקת.

מרק גזית: מה שחנוך ידידי אמר, הוא שהקניה באינטרנט היא לא רק בגלל המחיר, אלא בגלל הנוחות, הפקקים וכו', אבל אם אין לך אינטרנט, אז לא יהיה לך מחשב, גם לא תתחבר.

מרק גזית: מה אפשר לעשות היום, היום הרגולטור במדינת ישראל מונע את חיבור האנשים לאינטרנט.

מרק גזית: היום יש מונופול וכל מי שמתחבר היום לאינטרנט יכול להתחבר רק באמצעות חברה אחת והיא חברת בזק.

מרק גזית: הוא ישלם הרבה מאוד פעימות מונה הרבה יותר מעלות האינטרנט.

אברהם פורז: הסיפור של אינטרנט בכבלים ידוע לנו והוא יותר מורכב מזה.

מרק גזית: אני לא מדבר על הכבלים, אני מדבר על ספקי אינטרנט.

מרק גזית: היום יש רשיון לאספקת שירותי האינטרנט שמגביל את ספק האינטרנט לחוסר אפשרות לספק טלפונים באינטרנט, מגביל אותו לאפשרות לעשות הצפנה באינטרנט כי זה לא חוקי, מגביל אותנו לקנות רוחב פס לחו"ל.

מרק גזית: היום רוחב הפס במדינת ישראל הוא 300 מגה ביט, לנטוויז'ן יש מתוך זה 100 מגה, שליש, ורק לסבר את האוזן, המחשב שהבחורה שם עובדת עליו מגיע ל- 10 מגה ביט, 30 מכשירים כאלה חונקים את כל רשת האינטרנט לחו"ל, אין פלא שזה איטי.

מרק גזית: כשחברה כמו נטוויז'ן רוצה לקנות תקשורת בעצמה, הרגולטור אומר לה לא.

מרק גזית: קבלת רשיון ארכאי שניתן רשיון לאינטרנט, הרשיון מתחיל במשפט של...

אברהם פורז: אנחנו לא רוצים להיכנס לסוגיה הזו כי היא כרוכה בשאלת הזכיון לכבלים.

אברהם פורז: חברת הכנסת חזן:

נעמי חזן: אי אפשר לנהל דיון כזה בשעה ורבע זה הרבה מידי שאלות בנושא.

נעמי חזן: עכשיו יש לנו תמונה, ני מציעה לך שאנחנו בעניין הזה מבחינת החקיקה נשב זמן די ממושך כדי לברור את העניינים.

נעמי חזן: אני מאד חוששת שאם אנחנו לא ניכנס לסיפור הזה עכשיו, זו תהיה בכיה לדורות, ואני אומרת את זה בצורה החריפה ביותר, כי אני צופה שזה יהיה אחד מערוצי הסחר המרכזיים בעתיד.

נעמי חזן: יש פה גם בעיות חברתיות אדירות, אם אנחנו לא משפרים את הנגישות של כל האוכלוסיה.

בנימין שרף: ייבאתי דרך האינטרנט.

בנימין שרף: היו שתי בעיות: שירותי הדור, שעל אף שזה היה אקספרס עם מסירה הביתה הייתי צריך ללכת לבית דואר שיש בו מכס ויש כשלושה כאלה בארץ.

בנימין שרף: המע"מ ששילמתי היה בערך חצי מערך הזמן שבזבזתי על להגיע לבית הדואר והטיפול שם, על אף שאני תל אביבי ושם יש בית דואר.

בנימין שרף: דבר שני יש בעיה עם המיסוי, עם המע"מ.

בנימין שרף: כשאני פונה להנה אני משלם מע"מ כשאני רוצה למכור את אותו המוצר דרך אותו ערוץ באינטרנט, אני לא מקבל את המע"מ חזרה.

אודי שונטל: אני ממשרד התעשיה והמסחר.

אודי שונטל: אני מרכז ועדה בין משרדית שחברים בה נציגי משרדי ממשלה שונים לקדם את נושא המסחר האלקטרוני במשרדי הממשלה השונים.

אודי שונטל: חלק מהדברים שהעלתם פה היום נמצאים בתהליך.

אודי שונטל: אם זה נושא המכס שיש פטור ממכס על כל המסחר האלקטרוני הוירטואלי שעובר מקצה לקצה.

אודי שונטל: אם זה משרד המשפטים, ישנה פעילות שם לשינויי חקיקה שמתקיימים, וכמובן במשרד התעשייה והמסחר, הנושא המרכזי הוא בעצם הגנת הצרכן, והגבת רבדל הזכירה ת זה.

אודי שונטל: הבעיה שהתחום הזה לא מתפתח, וזה הוזכר על ידי גורמים אחרים, זה בעצם חוסר הביטחון שמרגיש הצרכן, הוא עדיין לא מרגיש בטוח בקניות באינטרנט כמו שהוא מרגיש בטוח כשהוא נכנס לחנות.

אודי שונטל: בתחומי הגנת הצרכן, אם יעשה המעשה להן גם עליו גם על פרטיותו, המסחר האלקטרוני בתחום הזה יפרח.

אליהו שטרן: אני נציג לשכת עורכי הדין.

אליהו שטרן: הוזמנו לדיון ואין לנו אלא להצטרף לגישה של הגברת רבדל, שמענו כל הזמן את הכישורים הטכנים ואת היכולות, אבל לא הדגישו את הבעית, והיא עשתה את זה יפה.

אליהו שטרן: אנחנו חושבים שצריך ללכת בזהירות וצריך לשים לב לנושאים של זויות האזרח, בנושא הזה הלשכה מעמידה את שירותיה.

חנוך הרמן: איבדנו פוקוס בדקות האחרונות.

חנוך הרמן: היון להערכתי לא צריך להתמקד במסחר האלקטרוני.

חנוך הרמן: המסחר האלקטרוני ימצא את עצמו ואת היקפו במסגרת האינטרנט.

חנוך הרמן: הדיון צריך להתמקד בחיבור עם ישראל לאינטרנט.

חנוך הרמן: מסחר אלקטרוני זה רק פן אחד, יש חינוך ויש חיי חברה ויש פריפריות, יש מקומות עבודה ותעסוקה מהבית יש 1001 גורמים למה האינטרנט זה טוב, ואני לא רוצה שיצאו כאן החברים הנכבדים בתחושה שהדיון היה על מסחר אלקטרוני.

חנוך הרמן: אני לא באתי לכאן כדי לעודד את עסקי באינטרנט, אני הגעתי לכאן כדי לשכנע את חברי הכנסת שאנחנו צריכים להיות מדינה מחוברת לאינטרנט.

יצחק קאול: חבר הכנסת מצא, אתה שאלת שאלה מאד חשובה הנוגעת בדיוק לדברים.

יצחק קאול: אתה שאלת בעצם מה אנחנו צריכים לעשות בשביל שנתרום לעניין הזה.

יצחק קאול: אני רוצה לתת לך כמה דוגמאות חלק אתה מכיר חלק חווית כאזרח חלק אתה אולי מכיר כשהיית שר הבריאות.

יצחק קאול: על מה התלוננת?

יצחק קאול: על תשתית שיש תשתית לא מספקת, תשתית שלא מתאימה למערכות מודרניות.

יצחק קאול: אני בעולם אחר, הייתי בעולם הזה בתקשורת עד שהצלחנו בשלב מסויים לצאת מזה ולסגור את הפער.

יצחק קאול: למה לא ספקו טלפונים?

יצחק קאול: כי לא היתה תשתית לא היה איזה בן אדם רע שלא רצה לספק טלפונים, לא היתה תשתית לא ספקו טלפונים.

יצחק קאול: למה אנחנו תקועים בפקקים בתחבורה?

יצחק קאול: למה אנחנו לא יודעים לנסוע כמו בני אדם כי יש פיגור של 20, 25 שנה בתשתיות.

יצחק קאול: בתשתיות, לא קמים בבוקר ועושים איזה חוק ונותנים קצת כסף ופותרים את בעיית התשתית.

יצחק קאול: על תשתית אחת צריך לעבוד שנים ארוכות כדי לבנות אותה.

יצחק קאול: הצרכן, הבטחת מידע, כל אלה זה פסיק בתוך מערכת שלימה שצריכה להתארגן לעידן הזה.

יצחק קאול: הסכנה הכי גדולה מהדיבורים פה שקיימנו עוד איזה דיון בוועדת הכלכלה של הכנסת כל מיני אנשים נחמדים, פריקים של מחשבים באו והציגו את מה הטכנולוגיות האלה יכולות לעשות, ועולם כמנהגו נוהג אנחנו ממשיכים הלאה.

יצחק קאול: זו תהיה צרה מהרבה בחינות, ומי שלא תופס את זה ולא אוחז את השור בקרניו הוא מפספס הזדמנות אדירה שפספסנו אותה כבר בהרבה מאד מוצרים אחרים במשק הישראלי.

יצחק קאול: היוזמה הזו של מיכאל איתן, בצדק הוא אמר, לא מספיק אם נבוא לוועדת הכלכלה נשכנע אותם להזיז סעיף תקציבים מפה לפה בוועדת הכספים כי בכלל לא על זה מדובר.

יצחק קאול: יש כאן הזדמנות מיוחדת במינה שישראל יכולה להקנות לעצמה פתרונות כלכליים אדירים למשק הישראלי, שיכול להיות שאם היא תעשה את זה אז היא גם תיצור מקורות ומשאבים גם לנושאים אחרים.

יצחק קאול: כי אם הביזניס הזה יהיה טוב, ירוויח כף, הוא יוביל וישפיע על כל התחומים האחרים, זה גם ייתן כסף לבתי חולים ולחינוך ולתחבורה.

יצחק קאול: אין מה לעשות אם אתה לא מגדיל את התל"ג של המשק הישראלי, אז זו שיטת השמיכה, אתה מושך הנה אתה חושף כאן, וההיפך, רק אם תגדיל את העוגה, יהיה יותר ממה לחלק לכולם.

יצחק קאול: זה נושא שבמשק הישראלי יכולים לעשות, אבל מה צריך להשפיע עליו דרך סדרה ארוכה של גורמים.

יצחק קאול: שאלת תשתיות, המשמעות היא שצריך לעבוד עם משרד התקשורת לראות את כל התשתיות, הכבלים, הסלולריים, הDBS ועוד.

יהושע מצא: היושב ראש איננו אבל אני בכל זאת אסכם את הישיבה.

יהושע מצא: גם הממשלה מצד אחד, וגם הכנסת מצד שני צריכים להביא לידי יישום של נושאים שצריכים לקדם את החיבור באינטרנט.

יהושע מצא: אני מציע לסכם כאן, דרך אברהם, ואני יודע שזו גם המגמה של היושב ראש הכנסת שהוא רחב בתפיסותיו בעולם המחשבים והאינטרנט, שהכנסת תקים אולי איזשהו גוף משותף שירכז אותו יושב ראש הכנסת ונדמה לי שהוא גם מתכוון לעשות את זה שיוכל להביא לידי דיונים בוועדות שונות בכנסת של יישום דברים, אם זו ועדת החקיקה, ועדת החוקה מה שקשור אליה, ואם זו ועדת כספים.

יצחק קאול: ושתהיה בקרה על הממשלה מה היא עושה.

יהושע מצא: זה התפקיד של הכנסת.

יהושע מצא: ואם זה ייעשה כאן, יכול להיות שנרויח את לחמכם ואת לחמנו.

יהושע מצא: תודה רבה.