ועדת הכלכלה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 24, 1999-11-01 10:00

אחמד טיבי: בוקר טוב.

אחמד טיבי: בישיבה זאת אני ממלא את מקומו של יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת אברהם פורז.

אחמד טיבי: אנחנו מתכנסים בעקבות שני מכתבים שנשלחו לוועדה על-ידי חבר הכנסת מוחמד כנעאן מרע"מ, שהוא לא חבר הוועדה, ועל-ידי על מנת שנדון בהעסקת אקדמאים ערביים בחברות הממשלתיות ובשירות המדינה.

אחמד טיבי: ביקשנו לקיים את הדיון הזה על רקע המספר המועט של עובדים ערביים, בעיקר אקדמאים ערביים, המועסקים בשירות המדינה, שלא לדבר על 4 הדרגות הגבוהות שהם לא קיימים בהן, והשיעור הנמוך מאוד של ערבים בהנהלות חברות ממשלתיות.

אחמד טיבי: בתוך 1051 חברות ממשלתיות יש כ15,000- חברי דירקטוריונים ערבים.

אחמד טיבי: נפתח במר מנחם זינדל שייתן לנו סקירה על המצב הקיים בשירות המדינה.

יהושע מצא: יש לי שאלה.

יהושע מצא: אולי אתה מוכן לשנות מילה אחת, או שהיא משמעותית עד כדי כך עבורך?

יהושע מצא: אולי נחפש מונח אחר במקום "ערבים" כדי שזה יכלול דרוזים וכדומה?

אחמד טיבי: דרוזים הם ערבים.

יהושע מצא: סליחה על הבורות שלי.

יהושע מצא: ובכל זאת, בכנסת כשאנחנו מדברים על ערבים אנחנו מציינים גם ערבים דרוזים או ערבים צ'רקסים וכן הלאה.

יהושע מצא: אולי שייאמר: "בני המיעוטים".

יהושע מצא: אולי תוכל לשנות את זה ולכתוב "מיעוטים ערביים".

יהושע מצא: בדרך כלל בכנסת אנחנו משתמשים במושג הזה.

יהושע מצא: אני מבקש להבהיר את זה.

אחמד טיבי: אנחנו מדברים גם על ערבים, גם על בדואים וכדומה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מצא, לא היתה כאן כל כוונה להוציא מכלל הערבים את הדרוזים.

אחמד טיבי: היות ואני כתבתי את המכתב שעליו הסתמך צוות הוועדה, לפיכך כך זה נכתב.

אחמד טיבי: במילה "ערבים" אנחנו מתכוונים לכל הערבים, כולל דרוזים ואחרים.

אחמד טיבי: אבל צ'רקסים הם לא ערבים למשל.

אחמד טיבי: אתה צודק, אנחנו נכלול גם צ'רקסים, כל מי שהוא מיעוט במדינת ישראל.

יהושע מצא: אולי תשתמש במונח "בני מיעוטים", או משהו בדומה לזה.

טלב אלסאנע: עוד מעט נגיע ל"מי שאיננו יהודי".

טלב אלסאנע: זאת הגדרה טובה.

טלב אלסאנע: זאת אומרת: כולם, חוץ מ...

אחמד טיבי: אני מוכן להיות פה גם למי שאינו יהודי.

מנחם זינדל: בשירות המדינה - מדובר על משרדי ממשלה, לא כולל שלטון מקומי - יש כ50,000- ומשהו עובדים.

מנחם זינדל: מתוך זה כ5%- הם ערבים - מוסלמים, דרוזים, צ'רקסים ונוצרים.

יהושע מצא: נגדיר את זה "בני המיעוטים".

יהושע מצא: זה מכובד.

מנחם זינדל: נכון לחודש ספטמבר, עובדים בשירות המדינה 2,818 ערבים ודרוזים שהם כ5%- מכלל עובדי המדינה.

מנחם זינדל: קרוב ל30%- מהם אקדמאים.

מנחם זינדל: בקרב היהודים בשירות המדינה היום האקדמאים מהווים כ32%-.

מנחם זינדל: זאת אומרת, מבחינת אקדמאים האחוז דומה.

מנחם זינדל: המשרדים הבולטים, בסדר גודל, מבחינת העסקת ערבים ודרוזים הם: משרד הבריאות - 61%;

אחמד טיבי: זה כולל רופאים גם?

מנחם זינדל: זה כולל רופאים ואחיות.

אחמד טיבי: 5% נראה לנו מספר קצת יותר גדול ממה שקיים במציאות.

מנחם זינדל: אני מוכן לתת לך את הנתונים האמיתיים.

מנחם זינדל: ענייני דתות, האוצר (כולל אגפי המיסים), עבודה והרווחה, חינוך ותרבות - אלה חמשת המשרדים הגדולים ביותר מבחינה כמותית.

מנחם זינדל: היחידות הממשלתיות שמעסיקות יחסית הרבה בני מיעוטים: במקום הראשון ברגע זה נמצאים בתי-החולים נהריה (בהנהלת פרופ' שאשא), רמב"ם, זיו, פוריה וחדרה.

יהושע מצא: כלומר משרד הבריאות.

אחמד טיבי: האם תוכל להגיד לנו מה החלק של משרד הבריאות בכלל תעסוקת בני מיעוטים?

יהושע מצא: תימצא שדווקא בתקופה שכיהנתי כשר הבריאות המספר גדל.

טלב אלסאנע: לא אתפלא ולא אופתע מכך.

טלב אלסאנע: אני יודע למשל שבמשרד המשפטים השינוי לגבי שילוב שופטים ערבים היה בתקופתו של השר לשעבר צחי הנגבי.

מנחם זינדל: לגבי שופטים אני לא יכול להגיד לכם כי זה לא עובדי מדינה.

מנחם זינדל: מתוך 2,818 בני מיעוטים בשירות המדינה יש 1,811 גברים ו1,007- נשים.

טלב אלסאנע: המספר הזה של 1,007 נשים נראה לי קצת מופרז.

טלב אלסאנע: מה זה כולל?

טלב אלסאנע: אנחנו רוצים להבין את הנתונים האלה.

טלב אלסאנע: מה המספרים האלה אומרים לנו?

טלב אלסאנע: באיזה תחומים?

טלב אלסאנע: באיזה תפקידים?

טלב אלסאנע: האם מדובר על עובדי ניקיון?

טלב אלסאנע: גם עובדי ניקיון זה תפקיד מכובד, אבל אני שואל: באיזה תפקידים מדובר?

מנחם זינדל: אין בזה שום עובדי ניקיון.

מנחם זינדל: הדירוגים הנפוצים ביותר: אחיות - 447 עובדים; עובדי הוראה - - -

יהושע מצא: בזה כמעט נגמור את הרשימה.

יהושע מצא: המיגזרים האלה הולכים בעיקר לתחומים האלה.

מנחם זינדל: בנושא של הדירוגים התבלבלתי, אז תן לי לחזור.

מנחם זינדל: הדירוגים הכי גדולים הם: הדירוג המינהלי - 46%, 1,300 עובדים בדירוג המינהלי.

מנחם זינדל: מדובר על כל העובדים המינהליים, זה נקרא דירוג אחיד;

אחמד טיבי: האם זה לא אקדמאים?

מנחם זינדל: זה יכול להיות אקדמאים.

מנחם זינדל: רופאים - 266 עובדים, שזה 9.4% מכלל הערבים המועסקים בשירות המדינה; אחיות - 950 עובדים, שמהווים 23%; עובדי הוראה (אני מדבר רק על עובדי הוראה שעובדים במשרד החינוך, לא עובדי הוראה שהם מורים, את זה אין לי פה) - 105 עובדים, שמהווים 3.7%.

מנחם זינדל: עובדי הוראה יכולים להיות גם עובדי משרד העבודה והרווחה, אבל רובם עובדי משרד החינוך;

אחמד טיבי: מדובר על מפקחים ומדריכים.

אחמד טיבי: לא מדובר על מורים ומורות.

מנחם זינדל: עובדי מח"ר - 95 עובדים, מהווים 3.4%; מהנדסים - 27 עובדים, שמהווים 1%; טכנאים - 21 עובדים, שמהווים 0.7%; פסיכולוגים - 6 עובדים; עובדים סוציאלים - 51 עובדים, שמהווים כ2%-.

נעמי חזן: אני מבקשת לצלם את הרשימה הזאת ולחלק לחברי הוועדה.

נעמי חזן: אז נוכל להתכונן בזמן הדיון.

רסן מוקלאשי: האם יש לך נתונים על החלוקה בתוך משרדי הממשלה?

רסן מוקלאשי: האם יש לך נתונים גם על הדרג הבכיר?

אחמד טיבי: הוא טובע במספרים.

מנחם זינדל: מבחינת ההתפתחות: בסוף 1993 היו 1,369 עובדים ממיגזר זה.

מנחם זינדל: ב9.1999- יש כאמור 2,818.

נעמי חזן: זה גידול של למעלה מ100%-.

יהושע מצא: באיזה שנה זה גדל?

טלב אלסאנע: לא חשובה לנו החלוקה הפוליטית אלא החלוקה מבחינת המועדים.

מנחם זינדל: מ1994- ועד 1998.

מנחם זינדל: אפילו עד 1999.

נעמי חזן: אבל לא זאת השאלה.

נעמי חזן: השאלה היא מה היה הגידול כל שנה, מ1994- עד 1995, מ1995- עד 1996 וכן הלאה.

מנחם זינדל: אני אתן לכם נתונים ואתם תסיקו מסקנות.

יהושע מצא: אדוני היושב-ראש, אני לא בטוח שאפשר לקבל את הנתון הזה היום.

יהושע מצא: כשהוא אומר שבשירות הממשלתי עובדים רק 6 פסיכולוגים ערבים, מעניין אותי לדעת בהשוואה למיגזר היהודי מה האבטלה שיש בשירות הפסיכולוגי לפסיכולוגים מקרב המיגזר הערבי לעומת המיגזר היהודי.

יהושע מצא: יכול מאוד להיות - ואציג את זה כאבסורד - שאין יותר מ6- פסיכולוגים בכל המיגזר.

יהושע מצא: לכן אני רוצה לדעת השוואות כאלה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מצא צודק, שאומנם אין הרבה פסיכולוגים במיגזר הערבי אבל יש הרבה יותר מ6- פסיכולוגים במיגזר הערבי.

יהושע מצא: ברור לי שיש יותר פסיכולוגים ערבים.

יהושע מצא: אני רוצה לקבל את ההשוואות האלה, להעמיד אחד מול השני.

יהושע מצא: גם בציבור האחיות אני רוצה לדעת.

יהושע מצא: יש אומנם ציבור גדול של אחיות שמועסקות אבל אני רוצה לדעת האם יש גם אחיות מובטלות.

יהושע מצא: בבתי-החולים יש מחסור באחיות אז מה הסיבה לכך שיהיו אחיות מובטלות?

אחמד טיבי: הערה לחבר הכנסת אלסאנע ואחר-כך נמשיך.

טלב אלסאנע: אני רוצה להשלים את מה שאמר חבר הכנסת מצא, שלדעתי הוא נכון.

טלב אלסאנע: חשוב לנו לדעת את היחס הפרופורציונלי.

טלב אלסאנע: המספרים חשובים, אבל עלינו גם לדעת באיזה יחס זה עומד פרופורציונלית מתוך כלל האוכלוסיה הערבית.

טלב אלסאנע: שנית, הנתונים שקיבלנו, 2,818, זה נתון יחסית סביר.

טלב אלסאנע: אבל חשוב לנו לדעת באיזה דירוג זה קיים.

טלב אלסאנע: האם מדובר על הדירוג הכי נמוך והכי זוטר?

יהושע מצא: בלי הרשימה הזאת לא תוכל להגיע למסקנות נכונות.

מנחם זינדל: יש פה רישום על המיגזר הדרוזי.

מנחם זינדל: למשל אצל הדרוזים אין עובדים סוציאלים.

מנחם זינדל: לכן גם לא יכול להיבחר עובד סוציאלי מקרב הדרוזים כי אין כאלה.

אחמד טיבי: האם זאת עובדה, שאין עובדים סוציאלים דרוזים?

מנחם זינדל: זה מה שידוע לי.

מנחם זינדל: יכול להיות שברגע זה נולד מישהו אבל לי לא ידוע על כך.

מנחם זינדל: כשאומרים 6 פסיכולוגים אז תלוי כמה פסיכולוגים יש בקרב המיגזר הזה וכמה מהם מתמודדים במיכרזים ונכנסים לעבוד בשירות המדינה.

מנחם זינדל: בשירות המדינה המשכורת היא לא כל-כך גבוהה.

רסן מוקלאשי: כמה מנכ"לים וסמנכ"לים מהמיגזר הערבי יש בדירקטוריונים?

מנחם זינדל: אני לא מטפל בדירקטוריונים.

נעמי חזן: אני בכל זאת רוצה להתעקש קצת.

נעמי חזן: ביקשתי לקבל את הנתונים מ1994-, 1995, 1996 וכן הלאה.

מנחם זינדל: אמרתי שאתן את זה למנהלת הוועדה והיא תצלם את זה.

מנחם זינדל: אני כרגע לא יכול להתחיל לפרט מספרים.

נעמי חזן: דיברת על גידול של למעלה מ100%- בין השנים 1994 ועד היום.

מנחם זינדל: דיברתי על גידול של 1,450 ויש פה פירוט לגבי כל שנה.

מנחם זינדל: עוד רגע תקבלו את הנייר.

מנחם זינדל: חבל לי להתעכב על זה כי יש דברים שאני רוצה להגיד והם חשובים.

נעמי חזן: גם זה חשוב.

אחמד טיבי: הדברים של שניכם הם חשובים.

מנחם זינדל: הגידול לא התרחש סתם כך.

מנחם זינדל: הגידול מסוף 1993 נבע מהמבצע שעשו בשירות המדינה, כשהממשלה החליטה להקצות 120 מישרות לשילוב ערבים ודרוזים.

מנחם זינדל: התחילו לטפח את הנושא הזה על יסוד דוח ועדת קוברסקי שהוגש לממשלה בתחילת 1990 ואושר.

מנחם זינדל: המבצע הזה נעשה כמבצע חד-פעמי, כי האוצר לא מקצה כל שנה כסף לדברים כאלה.

מנחם זינדל: הוקצו 120 מישרות, כשרק ערבים ודרוזים יכלו לגשת למיכרזים האלה.

מנחם זינדל: מבצע כזה מחייב חוות דעת משפטית של היועץ המשפטי לממשלה, או חקיקה, וכרגע שר המשפטים יוסף ביילין יוזם לעשות חקיקה מיוחדת.

מנחם זינדל: המבצע הזה גם נתן עידוד למשרדי ממשלה להעסיק אנשים מהמיגזר הערבי.

מנחם זינדל: למשל אם מע"צ מוצא שיש מהנדס ערבי או דרוזי טוב אין סיבה, כשמדובר על מישרה שלא שייכת לדרוזים ולערבים, שלא ייקח מהנדסים נוספים.

מנחם זינדל: וכך גם בכל משרד אחר.

מנחם זינדל: במשרד הבריאות בבתי-חולים בצפון יש יותר מודעות, שאפשר לקחת בעלי מקצוע ערבים.

מנחם זינדל: ביתר המשרדים לא תמיד היתה פתיחות, בגלל סיבות שונות.

מנחם זינדל: המבצע הזה גרם לפרסומת, כי אילו היו מסתפקים ב120- אז זה היה גודל בצורה מואטת ביותר.

מנחם זינדל: 120 המישרות הללו גרמו לכך שגייסו למעשה 1,400 עובדים ערבים.

מנחם זינדל: זאת אומרת, אחת ההמלצות יכולה להיות שאם יעשו עוד מבצע כזה זה יכול להביא עוד כמות מסויימת של עובדים ערבים לשירות הציבורי.

מנחם זינדל: המגבלה של משרדי ממשלה לעומת המשק, שבמשרדי ממשלה מתחרים על מישרות.

מנחם זינדל: אם יש מישרות ל70- פסיכולוגים, נניח, אי אפשר לקבל דווקא ערבים או דרוזים או עולים חדשים.

מנחם זינדל: רק מי שמצליח במיכרז יכול להתקבל.

מנחם זינדל: אין ספק שאם זה מישרות מיוחדות לערבים ודרוזים קל להם יותר להתמודד, אבל אם זאת התמודדות רחבה אז נבחר הטוב ביותר ואז אין דווקא יתרון לערבים.

מנחם זינדל: אז יכול להיבחר ערבי או דרוזי או צ'רקסי או יהודי.

רומן ברונפמן: אני רוצה לשאול לגבי ההתייחסות של נציבות שירות המדינה למינוי מועצות קרואות במיגזר הערבי על-ידי משרד הפנים.

מנחם זינדל: נציבות שירות המדינה לא עוסקת בזה.

רומן ברונפמן: סיירתי בשבת האחרונה בגליל ושמעתי דברים שהם ממש אבסורדיים.

רומן ברונפמן: לא האמנתי עד שלא הראו לי שזה אכן נכון.

טלב אלסאנע: זה לא מינוי?

רומן ברונפמן: זה מינוי, אבל בכל זאת אני רוצה לשאול את דעת היושב-ראש.

רומן ברונפמן: מינוי של מועצות קרואות על-ידי משרד הפנים, עד כדי מינוי ראש אגף חינוך יהודי בכפר ערבי ועד מינוי מנהל בית-ספר שהוא יהודי באחד הכפרים בגליל, שאמון על החינוך הדרוזי או החינוך הערבי, איך זה מתיישב עם מינהל תקין בשירות המדינה?

טלב אלסאנע: הוא לוקח לו גם יועץ מבני-ברק.

מנחם זינדל: נציבות שירות המדינה לא מטפלת בנושא הזה.

מנחם זינדל: בנושא של ועדות קרואות מטפל משרד הפנים.

רומן ברונפמן: האם יש לו סמכות לעקוף אתכם?

מנחם זינדל: עובדי רשויות מקומיות - זה לא שייך למיגזר של שירות המדינה.

טלב אלסאנע: יושב-ראש מועצה קרואה הוא לא נבחר.

טלב אלסאנע: אומנם הוא ממלא תפקיד ציבורי אבל הוא לא נבחר.

רומן ברונפמן: הוא מקבל משכורת מהמדינה.

מנחם זינדל: המיגזר של הרשויות המקומיות לא נמצא בטיפול נציבות שירות המדינה, וגם הוועדות הקרואות לא.

מנחם זינדל: רק עובדי המשרדים.

רומן ברונפמן: מי המעסיק של האנשים האלה?

מנחם זינדל: הרשויות המקומיות, כל רשות בפני עצמה, והם לא נחשבים לעובדי מדינה.

טלב אלסאנע: זה מצב אבסורדי, הוא לא נבחר על-ידי הרשות המקומית אבל הוא ממונה על המועצה.

אחמד טיבי: אני רוצה לבקש ממר ג'עפר פרח, נציג ארגון מוסאוא, שזה המרכז לשוויון זכויות האוכלוסיה הערבית בישראל, לתת סקירה מנקודת מבט הארגון שהוא מייצג על מצב העסקת אקדמאים בשירות המדינה ובחברות ממשלתיות.

אחמד טיבי: בבקשה.

ג'עפר פרח: מנתונים שאספנו לקראת הישיבה ממקורות שונים התברר שהפער בין העסקת אקדמאים ערבים לאקדמאים יהודים הוא גדול מאוד.

ג'עפר פרח: אציג פה חלק מהנתונים אך לא אספיק להתייחס לכולם.

ג'עפר פרח: מתוך 50,000 עובדי מדינה בחברות ממשלתיות ובמוסדות הממשלה בישראל יש כמה דוגמאות בולטות לגבי אפלייה בהעסקת עובדים ערבים.

ג'עפר פרח: אני לא רוצה לדבר רק על חברת החשמל, שם מתוך 13,000 עובדים יש רק 5 עובדים ערבים.

ג'עפר פרח: אני רוצה לקחת כדוגמא את משרד הפנים.

ג'עפר פרח: היה מיכרז בסוף נובמבר 1997 להעסקת עורך-דין כיועץ משפטי ביחידת רשם העמותות.

ג'עפר פרח: התנאי להעסקתו היה שהוא יהיה יוצא שירות צבאי ודובר ערבית ועברית.

ג'עפר פרח: מתוך 18 עורכי-דין שעובדים ביחידת רשם העמותות אין אף עורך-דין ערבי אחד אך למרות זאת הציבו תנאי שעורך-הדין שייטפל בעמותות הערביות יהיה לאחר שירות צבאי, דובר ערבית ועברית.

ג'עפר פרח: אותו עורך-דין שמטפל בנושא היום מתלונן שהוא לא מספיק להגיע ולטפל ולכן הוא מעכב טיפול בעמותות ערביות.

מנחם זינדל: האם פנו לנציב שירות המדינה בעניין זה?

ג'עפר פרח: היתה שאילתא בכנסת הקודמת והיה דיון על זה.

ג'עפר פרח: שר הפנים ענה שאין אפילו בין העובדים האדמיניסטרטיביים במשרד הפנים, ביחידת רשם העמותות, אף עובד ערבי.

ג'עפר פרח: במוסדות להשכלה גבוהה, דוגמא נוספת למקומות שאמורים להיות נאורים, מתוך כמעט 5,000 מישרות הוראה יש 40 מרצים ערבים.

ג'עפר פרח: במישרות של פקידות בתוך המוסדות להשכלה גבוהה כמעט אין ערבים.

ג'עפר פרח: כל הזמן מביאים את הנושא של חברת החשמל וההתנגדות של ועד העובדים לנושא של ההפרטה.

ג'עפר פרח: אולי כדאי לחשוב להתנות לחברות שנמצאות בתהליכי הפרטה, שהן יתחילו להעסיק יותר ערבים.

ג'עפר פרח: או שצריך לזרז את ההפרטה של החברות האלה כדי שוועדי העובדים יבינו שלא יתכן שלא להעסיק ערבים.

ג'עפר פרח: חברת החשמל זה אחד המקומות בהם ועד העובדים מתנגד להוספת עובדים ערבים.

אחמד טיבי: אנחנו נשמע את עמדתם של נציגי חברת החשמל, האם נכון מה שאומר מר ג'עפר פרח.

ג'עפר פרח: במשך שנה וחצי נערכה התכתבות עניפה על כך שכל הזמן מוצב תנאי של שירות צבאי, והיו שאילתות ודיונים.

ג'עפר פרח: כל גוף זורק את האחריות לגוף השני ובסופו של דבר מדליפים גורמים מתוך חברת החשמל, גם לעיתונאים, שוועד העובדים לא כל-כך מתלהב להכניס יותר עובדים ערבים.

ג'עפר פרח: כמו כן עכשיו כשיש כבר 13,000 עובדים בחברת החשמל הם פונים יותר ויותר לשיטת הקבלנים החיצוניים.

ג'עפר פרח: אולי יש יותר סיכוי לכך שיהיו עובדים ערבים בתוך חברת החשמל דרך קבלנים חיצוניים מאשר כעובדים רגילים בחברה.

אחמד טיבי: אנחנו נשמע נתונים מדוייקים.

אחמד טיבי: נדמה לי שיש 7-6 עובדים ערבים קבועים בחברת החשמל.

ג'עפר פרח: ניסינו לבדוק את מספר העובדים הבכירים בתוך חברות ממשלתיות ומוסדות ממשלה.

ג'עפר פרח: מתוך 2,400 בעלי תפקידים בכירים מצאנו שהיו 25 עובדים ערבים בסוף 1998.

ג'עפר פרח: הנתונים האלה הופנו אליכם כבר בעבר, ריכזנו פה מספר נתונים שאנחנו נחלק לחברי הוועדה.

ג'עפר פרח: יש פה מספר המלצות שאני מקווה שיהיה אפשר להתייחס אליהן.

חוסיין אבו חוסיין: אני וחברי, עו"ד יוסי ארנון, נתבקשנו על-ידי לשכת עורכי-הדין להופיע בפני הוועדה היום ולהביא את עמדת לשכת עורכי-הדין בנושא שאתם דנים בו.

חוסיין אבו חוסיין: לאחרונה, בחודש יוני, היו בחירות בלשכת עורכי-הדין ויש מהפך בלשכת עורכי-הדין.

חוסיין אבו חוסיין: זה לא מיקרי שגם אנחנו מופיעים כאן כדי להביע עמדה עקרונית בנושא הזה, שמכאיב לאוכלוסיה הערבית.

חוסיין אבו חוסיין: לנשיא המועצה הארצית של לשכת עורכי-הדין נתמנה עורך-דין ערבי בפעם הראשונה, וזה שינוי.

חוסיין אבו חוסיין: לנשוא הדיון שלנו, אין זה סוד שהנתונים מדברים בעד עצמם.

חוסיין אבו חוסיין: בין אם נקרא לזה אפלייה, בין אם נקרא לזה הבחנה, בין אם נקרא לזה סטטיסטיקה, אנחנו נמצאים בשירות המדינה ברף הנמוך ביותר.

חוסיין אבו חוסיין: בין אם זה כעובדי מדינה ובין אם זה בחברות ממשלתיות, או בחברות-בת ממשלתיות, או בחברות מעורבות, או בחברות ציבוריות שנתמכות על-ידי המדינה.

חוסיין אבו חוסיין: הדבר הזה הוא סיסטמטי.

חוסיין אבו חוסיין: פעם אמרו שאין מספיק אקדמאים ערבים.

חוסיין אבו חוסיין: היום אני אמצא לכם בכל תחום, החל מהנדסה אווירית וכלה בעובדי ניקיון, יש מספיק כוח-אדם ערבי שמוכן להשתלב בעבודה הזאת.

חוסיין אבו חוסיין: רק צריך רצון וצריך למצוא את האמצעים ואת הכלים כדי להעביר את המסר הזה לרבדים השונים באוכלוסיה.

חוסיין אבו חוסיין: ברובד החוקי, ברובד המשפטי וגם ברובד המעשי, של אפלייה מתקנת.

חוסיין אבו חוסיין: אנחנו בתור לשכת עורכי-הדין בעד אפלייה מתקנת.

חוסיין אבו חוסיין: איך זה בא לידי ביטוי?

חוסיין אבו חוסיין: מר ג'עפר פרח ציין דוגמא אחת שקיימת וחוזרת על עצמה, שכל פעם שמתפנה מישרה בשירות זה או אחר אחת מדרישות התפקיד הפרלימינריות, שבלעדיה לא יוכל המועמד להגיש את מועמדותו, היא שירות צבאי או כשירות בטחונית.

חוסיין אבו חוסיין: כאשר יש תנאי כזה לשירות צבאי אז הבקשה של המועמד הערבי כלל לא יכולה להיות מוגשת לוועדה הנכבדה למרות שבהרבה מהמיקרים בוודאי שאין כל שייכות בין השירות הצבאי לבין התפקיד, אבל משתמשים בזה כאמתלה כדי לדחות את מועמדותם של מועמדים ערבים.

חוסיין אבו חוסיין: דבר אחר הוא שבפועל אין עדיין נכונות לקלוט את הזר.

חוסיין אבו חוסיין: אין עדיין נכונות לכך שמישהו ערבי יטפל באוכלוסיה יהודית.

חוסיין אבו חוסיין: כמו שיש רופא מנתח בבית-חולים, בין אם הוא יוצא חבר העמים או כל מקום אחר, שיכול לנתח ערבי, יש גם מנתחים ערבים שיכולים לנתח חולים יהודים.

חוסיין אבו חוסיין: אם אנחנו מחליטים לחיות במדינה ביחד אנחנו צריכים לקבל את ההווייה הזאת, שהיא ברוחנו.

חוסיין אבו חוסיין: אנחנו צריכים לאמץ את העיקרון הזה ולהיות באופן עקרוני נגד אפלייה, אפלייה נגד כל מיגזר.

חוסיין אבו חוסיין: בחברות הממשלתיות האפלייה באה לידי ביטוי בצורה משוועת, ממש לא יאומן.

חוסיין אבו חוסיין: לאחרונה היתה שביתה של "מקורות" ועובדי "מקורות" התלוננו בקשר לשכר.

חוסיין אבו חוסיין: ב"מקורות" אין אפילו עובד ניקיון ערבי אחד.

חוסיין אבו חוסיין: גם את הנתונים על חברת החשמל כבר שמענו.

חוסיין אבו חוסיין: על מה אתם מדברים?

חוסיין אבו חוסיין: אנחנו צרכנים במדינה הזאת של 20% מהחשמל.

חוסיין אבו חוסיין: תנו לנו את ה20%- לפחות.

חוסיין אבו חוסיין: תנו לנו להיות עובדי ניקיון ובאותה מידה תנו לנו להיות מהנדסים בחברה הזאת ותנו לנו גם לקבוע החלטות ברובד של מנכ"ל חברה, להתמודד על התפקידים האלה, גם על מועמדות למנכ"ל חברה וגם על מועמדות למהנדס מחשבים.

אחמד טיבי: נניח שיש נושא שיש לו קשר בטחוני בחברת החשמל, מה דעתך על כך?

חוסיין אבו חוסיין: יש הקשרים, אני לא מתעלם מזה.

חוסיין אבו חוסיין: בואו נניח שיחידת השב"כ או המוסד או הכור הגרעיני בדימונה מקבלים חשמל מתחנה כלשהי באיזור דימונה.

חוסיין אבו חוסיין: אז למישרה הזאת נניח אני מוכן לקבל שתהיה תביעה לכשירות בטחונית פרלימינרית.

חוסיין אבו חוסיין: אבל אי אפשר להחיל את זה בצורה כוללת ובצורה לא מוצדקת בכל הענפים, בכל הרמות, בכל המישרות.

חוסיין אבו חוסיין: צריך פעם אחת ולתמיד לתקן את זה.

חוסיין אבו חוסיין: מה הדרך לתקן את זה?

חוסיין אבו חוסיין: כאשר היתה אפלייה, והיא עדיין קיימת, נגד נשים, היתה יוזמה ברוכה של שדולת הנשים, שהתרעמו על זה בפני בג"ץ מספר פעמים.

חוסיין אבו חוסיין: לבסוף נעשה בשנת תשל"ג תיקון בחוק החברות הממשלתיות, תיקון שנקרא "ייצוג הולם".

חוסיין אבו חוסיין: בסעיף 18 לחוק החברות הממשלתיות נאמר: "(א) בהרכב דירקטוריון של חברה ממשלתית יינתן ביטוי הולם לייצוגם של בני שני המינים; (ב) עד להשגת ביטוי הולם לייצוג כאמור יימנו השרים ככל שניתן בנסיבות העניין דירקטורים בני המין שאינו מיוצג באופן הולם באותה עת בדירקטוריון החברה".

חוסיין אבו חוסיין: אם יש כוונה טובה אפשר לבצע את התיקון הזה, לא רק לגבי דירקטוריום בחברות ממשלתיות אלא גם לגבי העסקת עובדים ערביים, באופן שייכתב שבמישרות שמתפנות בשירות המדינה, על פני תקופה של מספר שנים, יתקבלו עובדים ערביים.

חוסיין אבו חוסיין: בעובדים ערביים אני כולל צ'רקסים, דרוזים, כל המיעוטים.

חוסיין אבו חוסיין: זה אחת האפשרויות שקיימות.

חוסיין אבו חוסיין: הנציג הנכבד של נציבות שירות המדינה ציין פה סטטיסטיקה.

חוסיין אבו חוסיין: מרבית עובדי המדינה הערביים שקיימים היום נמצאים במשרד החינוך ובמשרד הבריאות אבל לא תמצא עובדים ערביים במשרד האוצר בירושלים, המקום בו קובעים לאן הכסף הולך.

חוסיין אבו חוסיין: לא תמצא עובדים ערביים במשרד ראש הממשלה, חוץ אולי מיחידת השב"כ, יחידה שמפקחת על הערבים, דוברי ערבית או ערביסטים.

חוסיין אבו חוסיין: אבל לא תמצא עובדים ברמה הגבוהה של בתי-המשפט.

חוסיין אבו חוסיין: אני למשל מופיע בבתי-המשפט.

חוסיין אבו חוסיין: אחת הבעיות בה אנחנו נתקלים היא שאין מתורגמנים כאשר מופיע ערבי להעיד בפני בית-המשפט.

חוסיין אבו חוסיין: ואז מגיע מישהו - ואני חס וחלילה לא פוסל אף אחד - שלמד בעירק ערבית בשנות ה40- והיום הכושר שלו לתרגם מונחים מקצועיים הוא נמוך.

חוסיין אבו חוסיין: האם יש בעיה לקלוט אקדמאים ערבים במשרד המשפטים?

חוסיין אבו חוסיין: אין שום בעיה.

חוסיין אבו חוסיין: מדוע לא קולטים?

חוסיין אבו חוסיין: אין הסבר.

מנחם זינדל: בבתי-משפט יש 101 עובדים ערביים.

אחמד טיבי: כדאי לדעת איך זה מתפלח.

מנחם זינדל: פורסמו שתי מישרות למתרגמים מעברית לערבית.

מנחם זינדל: הן התפרסמו במשך 3 שנים ואף מועמד לא הציג את מועמדותו.

מוחמד כנעאן: איפה הן פורסמו ומתי?

מוחמד כנעאן: האם זה פורסם בעיתון ערבי?

מנחם זינדל: אני מציע לדבר לעניין.

מנחם זינדל: לא כדאי סתם לזרוק דברים.

מנחם זינדל: התפרסם מיכרז למישרות מכובדות לערבים ואף אחד לא ניגש עד היום הזה.

מנחם זינדל: במשך כמה שנים המיכרז חזר שוב ושוב.

מנחם זינדל: יש גם תופעות כאלה.

מוחמד כנעאן: שר המשפטים הודיע שהוא בדק ומצא שכל הפירסומים לערבים ממשרד המשפטים הם בעיתונות העברית ולא בעיתונות הערבית.

מוחמד כנעאן: הוא הודיע את זה לפני שבועיים.

מוחמד כנעאן: כך זה קיים בכל המשרדים.

מוחמד כנעאן: על מה אתה מדבר?

מוחמד כנעאן: אתם מפרסמים לערבים בעיתונות העברית.

מוחמד כנעאן: זאת הבעיה.

מנחם זינדל: אני מדבר על השנים 98-94.

מנחם זינדל: אני מדבר על מיכרזים שפורסמו במשך כמה שנים.

מנחם זינדל: כל מיכרז של שירות המדינה מתורגם לערבית.

מנחם זינדל: אני מבקש שתבחינו בין שירות המדינה לבין חברת החשמל למשל.

מנחם זינדל: יש הבדל ביניהם.

חוסיין אבו חוסיין: במשרד המשפטים, בין אם זה עובדי בתי-המשפט שמקבלים קהל ועונים לטלפונים, ובין אם זה ברמה של פרקליטים או מזכירות בבתי-המשפט, הייצוג של ערבים הוא אפסי.

חוסיין אבו חוסיין: בכל מדור ולשכה במשרד המשפטים ברחוב סלח א-דין אין עובד ערבי אחד, ולו מגיש תה.

חוסיין אבו חוסיין: גם במקומות שיש בהם אוכלוסיה ערבית ורוב הנצרכים לשירותים של בתי-המשפט הם ערבים, הייצוג אפסי.

חוסיין אבו חוסיין: קורה לא אחת שמגיעים אנשים שאינם דוברי עברית והם לא יכולים לקבל שירות רק בגלל שהם דוברי ערבית.

חוסיין אבו חוסיין: זאת תופעה מצערת ולדעתי צריך לתקן אותה.

חוסיין אבו חוסיין: הערה אחרונה לגבי התערבות השב"כ: בשירות המדינה קיימת שיטה שכאשר מוגשת מועמדותו של מועמד ערבי נבדק המועמד בציציותיו, מה הוא ומי הוא.

חוסיין אבו חוסיין: לא בהקשר של עבירה שיש עימה קלון או הרשעות פליליות לפי חוק המרשם הפלילי, כי אם מה הגישה הפוליטית של האיש, מה השייכות הפוליטית שלו, מה הקשרים שלו, מי החברים שלו.

אחמד טיבי: דבר שלא עושים לגבי מועמדים יהודים.

חוסיין אבו חוסיין: בשום פנים ואופן.

חוסיין אבו חוסיין: במשרד החינוך קיימת מישרה שמאייש אותה ראש כוח-אדם למיגזר הערבי והיא תמיד מאויישת על-ידי מישהו שהיה לו רקע בטחוני.

חוסיין אבו חוסיין: היום משמש בתפקיד מר יצחק כהן שיושב בכל המיכרזים של בתי-הספר הערביים.

חוסיין אבו חוסיין: אדם שמקורב לצלחת הזאת של שירות הביטחון מקבל מינוי.

חוסיין אבו חוסיין: אני אחראי למה שאני אומר.

חוסיין אבו חוסיין: לאחרונה מונה מנהל בית-ספר באיזור המשולש שיש לו הרשעה פלילית, ששבר שיניים של ילד.

חוסיין אבו חוסיין: במשרד החינוך היה ויכוח אם למנות אותו או לא.

חוסיין אבו חוסיין: הנושא הוכרע והוא מונה למישרה הזאת.

חוסיין אבו חוסיין: ביום שישי התפרסם ב"הארץ" שילד יהודי נענש בעמידה בגלל שהכתב שלו לא קריא.

חוסיין אבו חוסיין: כשאתם רואים את זה אתם נדהמים אבל כאשר קורים דברים כאלה ברחוב הערבי, ממנים מורה שהורשע בעבירה פלילית בשל תקיפת ילד ושבירת שיניו, זה בסדר.

קריאה: אתה יודע מי זה?

חוסיין אבו חוסיין: אני יודע מי זה, אבל אני לא נכנס פה לפרטים אישיים.

אחמד טיבי: לקראת סיום הישיבה הוא יכול ללחוש לך באוזן.

יוסי ארנון: אני רוצה להוסיף שני דברים קצרצרים בנושא הזה.

יוסי ארנון: בארצות-הברית העניין של אפלייה מתקנת הוא מאוד מפותח ואפשר ללמוד ממנו.

יוסי ארנון: אפשר ללמוד ולא צריך להתבייש.

יוסי ארנון: 20% מהאוכלוסיה אינם מקבלים את הייצוג ההולם במקומות עבודה, ובמיוחד בחברות הממשלתיות.

יוסי ארנון: לגבי השאלה ששאל היושב-ראש, לגבי הכשירות מבחינה בטחונית: אפשר לפרסם מיכרזים.

יוסי ארנון: אם מתרגם בבית-משפט צריך אישור שהוא שירת בצבא אז זה מצמצם מאוד את מספר המועמדים.

יוסי ארנון: מבין 101 העובדים המתרגמים אני מניח שאחוז גבוה - ואת זה אני אומר בשליפה מהמותן ומהכרת השטח - הם דרוזים.

יוסי ארנון: המתרגמים שראיתי בבתי-המשפט היו או יהודים ממוצא עירקי או דרוזים.

יוסי ארנון: בבתי-המשפט לא ראיתי אף פעם - ויכול להיות שזה דוגמא מצומצמת מדי - ערבי לא-דרוזי שהוא מתרגם.

יוסי ארנון: לכן אנחנו בלשכת עורכי-הדין התחלנו באפלייה מתקנת כביכול.

נעמי חזן: סליחה, זה העדפה מתקנת.

נעמי חזן: למילה אפלייה יש קונוטציה שלילית.

נעמי חזן: אנחנו הכנסנו את המושג העדפה.

נעמי חזן: אני מבקשת להשתמש בזה.

יוסי ארנון: אני מקבל את ההערה של חברת הכנסת חזן.

יוסי ארנון: היום בתפקיד מספר 2 בלשכת עורכי-הדין יש עורך-דין ערבי.

יוסי ארנון: במאמר מוסגר, לא היה צורך באישור של השב"כ לצורך זה.

נעמי חזן: מר זינדל הציג הרבה נתונים במהירות רבה מאוד.

נעמי חזן: זה מסוג הדברים שצריך בכל זאת לעלעל בהם לפני שמגיעים למסקנות.

נעמי חזן: אני רוצה להעיר שיש כמה משרדי ממשלה או גופים ממשלתיים שבהם אין כמעט ערבים בכלל.

נעמי חזן: לדוגמא, במשרד התעשיה והמסחר יש רק 2 ערבים.

נעמי חזן: הופתעתי לראות שבנציבות שירות המדינה יש רק עובד ערבי אחד.

נעמי חזן: אני רוצה לשאול, הכיצד?

נעמי חזן: אם התפקיד של נציבות שירות המדינה הוא לדאוג לשוויון ולאיזון אז איך אפשר להסביר את העובדה שיש רק עובד ערבי אחד בנציבות שירות המדינה?

נעמי חזן: זאת שאלתי הראשונה ובאמת הייתי רוצה לשמוע תשובה על זה.

נעמי חזן: דבר שני, מר זינדל נשאל על-ידי כמה חברי כנסת האם המיכרזים מפורסמים בערבית.

נעמי חזן: הוא השיב שהם מתורגמים לערבית.

נעמי חזן: האם הם מפורסמים בעיתונות הערבית?

ג'עפר פרח: אנחנו כמעט לא רואים מיכרזים של נציבות שירות המדינה בעיתונות הערבית.

נעמי חזן: הייתי רוצה לדעת איזה צעדים מינהליים נעשים על-ידי הנציבות כדי לעודד אנשים או ליידע אפילו משרדים שיש עליהם לקבל עובדים ערביים, על-פי החלטה מינהלית מ1993-, אני זוכרת אותה היטב - - -

מנחם זינדל: ההחלטה כבר לא קיימת.

נעמי חזן: היא נעשתה פעם אחת ובזה גמרנו?

נעמי חזן: אז צריך לחדש את העניין.

מנחם זינדל: צריך לחדש, אבל צריך גם אמצעים.

נעמי חזן: אני מציעה, כחלק מההחלטות של הישיבה היום, שאנחנו נזמן את נציב שירות המדינה ונבקש ממנו לחדש את המדיניות של העדפה מתקנת - במספרים אחרים, אגב, הרבה יותר גבוהים - שהיתה ב1993-, כדי קצת לתקן מצב שהוא בלתי נסבל בעליל.

נעמי חזן: בכמה משרדים זה פשוט בושה וחרפה.

נעמי חזן: לנשים תמיד אומרים שהמלאכה מתחילה בבית.

נעמי חזן: אנחנו אגב יצאנו מזמן מהבית, אבל אנחנו עדיין מסדרים את הבית טוב טוב, כדי שלא יבואו אלינו בטענות.

נעמי חזן: היא צריכה להתחיל בנציבות שירות המדינה.

נעמי חזן: כל אחד שהולך עם כל מיני רעיונות מאוד נאורים בשרוול שייסתכל אצלו בבית וייראה מה קורה.

נעמי חזן: אם זה עומד באיזשהו מדד של שוויון או של צדק, אז אני אשמח לשמוע.

נעמי חזן: אם זה לא עומד, שייתקן.

מנחם זינדל: האם אפשר להשיב?

מנחם זינדל: אני מבין מדברייך שעובדת מצטיינת, שכרגע עומדת לקבל הכרה כעובדת מצטיינת ביותר, זה דבר לא טוב.

נעמי חזן: אתה שואל שאלה רטורית ומגמתית.

נעמי חזן: אם יש משהו מאחורי הדברים אז אנא הגד את מה שרצית לומר.

מנחם זינדל: הרי בשירות המדינה אנחנו לוחמים שייגדילו את המספרים.

מנחם זינדל: יש כרגע ועדת שרים בראשותו של שר המדע, התרבות והספורט, מר וילנאי.

מנחם זינדל: צריכים להגיש לו תוכנית-המשך בנושא הזה.

מנחם זינדל: במקביל יש גם הצעות לחקיקה, ששר המשפטים מגבש.

מנחם זינדל: הדבר הכי קשה זה להשיג אמצעים.

מנחם זינדל: בלי אמצעים בנושא הזה אי אפשר לעשות כלום.

מנחם זינדל: הנציבות הרי לא תוכל להגדיל את המספרים אם לא יהיו עוד מישרות.

אחמד טיבי: האם אתם מוכנים לעשות מאמץ כדי להכפיל את מספר הערבים העובדים אצלכם?

מנחם זינדל: אנחנו לא לקחנו את הבחורה הזאת בעקבות איום באקדח אלא להיפך, בחרנו עובדת טובה, שהיא עובדת מצטיינת.

נעמי חזן: מה זה קשור לשאלתי?

נעמי חזן: איך אתה מסביר שיש רק ערבי אחד בנציבות שירות המדינה?

מנחם זינדל: הרי בשירות המדינה מתקבלים על-פי מיכרזים.

אחמד טיבי: האם לא נמצאו ערבים מתאימים?

מנחם זינדל: הם לא ניגשו למיכרזים.

ג'עפר פרח: איך נקלטו כל-כך הרבה עולים חדשים ב10- השנים האחרונות ולא נמצאו ערבים?

ג'עפר פרח: זה נשמע מופרך.

מנחם זינדל: בנציבות שירות המדינה לא עובדים הרבה עולים חדשים.

ג'עפר פרח: וגם לא עובדים הרבה עולים חדשים בחברת החשמל?

ג'עפר פרח: מוגזם להגיד דבר כזה.

מנחם זינדל: אני לא מדבר על חברת החשמל.

ג'עפר פרח: אנחנו מבקרים גם במשרדים של נציבות שירות המדינה.

ג'עפר פרח: בטוח שיש שם יותר מעולה חדש אחד.

אחמד טיבי: מר גיא דורון, נציג משרד התעשיה והמסחר, מצבכם עגום לפי הסטטיסטיקה.

אחמד טיבי: מצבנו עגום לפי הסטטיסטיקה.

אחמד טיבי: בבקשה.

גיא דורון: לא בכדי אנחנו נמצאים פה אף שמלכתחילה לא הוזמנו לדיון.

גיא דורון: ביקשנו לבוא הנה בגלל שאנחנו חושבים שהנושא הזה מאוד חשוב.

גיא דורון: מי שמתאם אצלנו במשרד את הפעולות מול הכנסת, גברת מיכל רוזין - אגב היא גם סייעה פעם לחברת הכנסת חזן - -

נעמי חזן: היא היתה עוזרת פרלמנטרית שלי במשך 5 שנים.

גיא דורון: - - אולי משום שכישוריה כה רבים היא שמה לב לקיום הדיון וביקשה שנבוא.

גיא דורון: אני לא מייצג את משרד התעשיה והמסחר.

גיא דורון: אני מייצג את השר.

גיא דורון: אני אפילו עדיין לא עובד המשרד, כך שאני לא כלול בשני ערבים הללו שרשומים שם, עדיין לא חתמתי על חוזה.

גיא דורון: אצלנו העניין התחיל בזה שהשר נפגש עם קבוצה מהמרכז היהודי-ערבי לפיתוח כלכלי.

גיא דורון: הוא הזמין אותם אליו, יזמים ערבים, בשביל לבקש מהם לראשונה לבוא ולהשקיע בפיתוח איזורי תעשיה ערבים.

גיא דורון: לא רק שערבים יעבדו בהם אלא שערבים גם יקימו אותם ויהיו בעלי המפעלים.

גיא דורון: זה נושא לדיון אחר.

גיא דורון: באותו מפגש הועלתה על-ידי אנשים רבים הבעיה שהם לא מסוגלים להיכנס, לא רק לעבוד, להיכנס לקחת סחורה ממפעלים, בגלל שהם ערבים.

גיא דורון: נימנו 4 מפעלים כאלה.

גיא דורון: מכאן הדיון גם התפתח לזה שהם לא יכולים לעבוד.

אחמד טיבי: האם יש לך את שמות המפעלים?

גיא דורון: תיכף אני מגיע לזה.

גיא דורון: בעקבות הדבר הזה פנה השר לכל המנהלים של אותם 5 מפעלים ששמותיהם נמסרו לו.

גיא דורון: אגב, שמעתי שהזכרת את "מקורות" ואפילו רשמתי את זה כאן, כי את "מקורות" לא הזכירו.

גיא דורון: כל המקומות שבהם לא עובדים ערבים במישרות בכירות.

גיא דורון: באחד מהם אפילו לא נכנסים ערבים, אני לא יודע איך זה יכול להיות אבל גם את זה הוספנו.

גיא דורון: אני יכול להגיד לך מי הם: חברת חשמל כבר הוזכרה, כי"ל, מפעלי ים המלח, מפעלי הברום ו"בזק".

גיא דורון: אלה המקומות שעליהם התלוננו והוספת לי עכשיו גם את "מקורות".

גיא דורון: השר פנה לכל אותם מנהלים וביקש מהם לבוא אליו.

גיא דורון: הם אמורים לבוא אליו לדעתי בשבוע הבא או בעוד שבועיים.

גיא דורון: הם אמורים לשבת ולטכס עיצה איך דבר כזה יכול לקרות.

גיא דורון: אומנם לא כולם סמוכים על שולחן משרד התעשיה והמסחר.

גיא דורון: רובם אפילו לא שייכים באופן ישיר למשרד אלא קשורים רק באופן עקיף.

גיא דורון: אני יכול לספר לכם על תלונה אחת שהגיעה אלינו, על חברת הברום, שאיננה קשורה באופן ישיר למשרד התעשיה והמסחר, מאדם שלא יכול להפיץ חומרים אורגנים.

גיא דורון: זה נבדק וממה שהבנתי אתמול זה גם שונה וטופל.

לאה ורון: אני רוצה להבין מה בדיוק מהות התלונה על המפעלים האלה.

גיא דורון: לגבי ה5- הראשונים התלוננו אותם יזמים ערבים, בעלי מפעלים ואנשים בעלי הון ואפילו מעמד רב, שהם בכלל לא יכולים להיכנס לקחת סחורה משם.

גיא דורון: היתה תלונה כנגד מפעל "נשר" שמייצר מלט, שאם אתה קבלן ערבי אתה לא יכול לקחת מלט ולהפיץ אותו, לא יכול להיכנס לשערי המפעל.

גיא דורון: התלונה נבדקה והמצב שונה.

גיא דורון: כנגד 5 החברות שהזכרתי קודם היתה תלונה גם שערבים לא יכולים לעבוד בהן.

גיא דורון: בעניין הזה זימן אליו השר לפגישה השבוע או בעוד שבועיים את כל המנהלים.

גיא דורון: אמרתי כבר קודם, אני לא מייצג את משרד התעשיה והמסחר.

גיא דורון: אני מניח שהנתונים האלה הם ברורים.

גיא דורון: אני רק יכול להגיד לחברת הכנסת חזן שקודם כל מדובר במשרד עצמו ולא ביחידות הסמך.

גיא דורון: יש כמה יחידות סמך שבהן מועסקים ערבים ואפילו יותר מאשר 2.

גיא דורון: אבל אני יודע דבר אחד, שיש שתי מישרות שהן במיכרז מוגדרות לערבים.

גיא דורון: כרגע מאויישת רק אחת מהן, כי השר הקודם לקח את אחת המישרות יחד איתו, ויש אחד שמועסק במישרה שהיא לא לערבים והוא כניראה עבר מיכרז, מה לעשות, למרות שהוא ערבי.

גיא דורון: אלה שני המועסקים הערבים במשרד, כשיש מישרה אחת חסרה.

גיא דורון: אני יודע שהשר ביקש לחדש שני דברים שהיו קיימים במשרד.

גיא דורון: דבר ראשון, היה פעם סניף בנצרת שנסגר בשנת 1996 והשר ביקש להחזיר אותו לפעילות.

גיא דורון: הסניף הזה כולל 5 תקנים.

גיא דורון: אם ביקשתם מנציבות המדינה להגדיל ב100%- את המועסקים אז כבר אנחנו הגדלנו ב150%-, עוד לפני שהתחלנו.

נעמי חזן: אתה יודע שכשמגדילים 1 ב100%- זה הופך ל2-.

נעמי חזן: זה לגמרי לא רלוונטי כשאתה עוסק במספרים אבסולוטיים.

נעמי חזן: אל תיתן לי אחוזים.

נעמי חזן: תיתן לי מספרים אבסולוטיים.

נעמי חזן: זה הרבה יותר נוח.

גיא דורון: מבחינת מספרים אבסולוטיים כתוב ברשימה של מר זינדל 2 מועסקים.

גיא דורון: לי ידוע על 2 מועסקים מחוץ למיכרזים המיועדים ועוד 5 שצריכים להיכנס כחלק מתביעות התקן שקיימות היום.

גיא דורון: וזה לא הסוף.

נעמי חזן: אפשר להעביר לשר בקשה מפורשת, שהייצוג של ערבים במשרד התעשיה והמסחר הוא בלתי נסבל ולכן יש פנייה של ועדת הכלכלה לשר לבדוק את מצבת כוח-האדם ולראות כיצד אפשר לנתב ולעודד ערבים שייגשו למיכרזים בתוך המשרד.

רסן מוקלאשי: אתם הרי חברים באותה סיעה.

אחמד טיבי: אבל זה יפה שהיא אומרת את הדברים.

אחמד טיבי: תן לה להמשיך.

נעמי חזן: אני אומרת את הדברים בקול רם כי אני חושבת שהשר שלי יכול לבנות מודל, איך לעודד - - -

מנחם זינדל: אני תומך בך אך בלתי פורמלית.

נעמי חזן: אתה רוצה שאני גם אגיד לפרוטוקול את העלאת מספר העובדים לאורך השנים?

נעמי חזן: אני אעשה את זה גם.

גיא דורון: הבקשה בהחלט תועבר לשר ולא רק זה, אני גם בטוח שהיא תיפול על אוזניים קשובות.

נעמי חזן: גם אני בטוחה בזה.

נעמי חזן: אני מקווה.

גיא דורון: אבל בזמן המועט שהשר מכהן במשרד הוא כבר ביקש, הדברים האלה נראו לו על פניו, עוד לפני שראינו את הנתונים האלה, קצת תמוהים.

גיא דורון: הרי לא יתכן שבתוך כל מצבת הפקחים של משרד התעשיה והמסחר אין אף ערבי שמסוגל לעבוד.

גיא דורון: אני לא אומר אם צריך פקח ערבי או לא צריך פקח ערבי.

גיא דורון: עצם העובדה שאין אפשרות לפקח על האוכלוסיה הערבית כי אין מי שדובר ערבית, זה כבר סמן שלילי, בראש ובראשונה.

גיא דורון: השר ביקש מייד, עוד לפני שהוא ראה את הנתונים, לטפל בזה.

גיא דורון: אגב, הנתונים ששמענו היום יועברו לשר ואני בטוח שהם ייפלו על אוזניים קשובות.

גיא דורון: לראיה, העובדה שבאנו הנה למרות שלא זומנו, כי שוב אני אומר, הנושא הזה חשוב.

אחמד טיבי: אני מודה לכם על היוזמה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מוחמד כנעאן ביקש להגיב.

מוחמד כנעאן: אני רוצה לומר בהמשך לדברים שנשמעו כאן, ובמיוחד הדברים שנאמרו על-ידי מר ג'עפר פרח, שמדברים בעד עצמם, על המצב העגום של המשכילים הערבים בנציבות שירות המדינה וגם במשרדי הממשלה השונים, כולל משרד ראש הממשלה.

מוחמד כנעאן: כל הזמן התרענו וביקשנו להשתלב בחיי המדינה, בחברות הממשלתיות כעובדים, כמו כל עובד אחר במדינת ישראל.

מוחמד כנעאן: לצערי הרב המספרים מדברים בעד עצמם.

מוחמד כנעאן: למרות שישנם מאות ואלפי משכילים במיגזר הערבי שיכולים למלא כל תפקיד במדינת ישראל, כולל ראש ממשלה, לצערי הרב תמיד ישנם מחסומים אדירים, בטענות שונות.

מוחמד כנעאן: הטענה המרכזית היא אפלייה זועקת לשמיים נגד האוכלוסיה הערבית, אוכלוסיית מדינת ישראל.

מוחמד כנעאן: החברים כאן דיברו על חברת החשמל.

מוחמד כנעאן: יש נתונים לא פחות חמורים גם בחברות אחרות.

מוחמד כנעאן: ב"בזק" היו 12,000 עובדים ולאחר פיטורים נותרו 8,000 עובדים.

מוחמד כנעאן: מתוכם יש כ20- עובדים ערביים.

מוחמד כנעאן: עבורי כל דובר ערבית במדינת ישראל הוא ערבי, בין אם זה מוסלמי, נוצרי, דרוזי או צ'רקסי.

מוחמד כנעאן: אבל לצערי הרב במדינת ישראל לא כך הדבר.

מוחמד כנעאן: מבדילים בין ערבי לבין דרוזי.

מוחמד כנעאן: גם בתקציב המדינה עושים הבחנה כזאת.

מוחמד כנעאן: כשבאים לספור את העובדים הערביים כוללים בתוכם את העובדים הדרוזים, למרות שבהם מספר כה גדול של יוצאי צבא שרצו להסדיר להם תפקידים שונים.

מוחמד כנעאן: אני לא נגד זה, אני בעד, כי הם חלק מאיתנו, חלק מהעם הערבי בתוך המדינה.

מוחמד כנעאן: אבל לצערי הרב המדיניות הרשמית של מדינת ישראל מבדילה בין דרוזים לבין ערבים.

מוחמד כנעאן: למשל מר גדעון עבאס הוא אלוף משנה ולאחר שפרש מהצבא הוא עובד במשרד העבודה והרווחה.

מוחמד כנעאן: כשמדברים על עובדים ערביים במשרד העבודה והרווחה כוללים את מר גדעון עבאס בכלל זה.

מוחמד כנעאן: ואותו דבר לגבי סגן אלוף שמס עאמר, או סגן אלוף עפיף עמאר, או סגן אלוף סיאח חמוד, או רב-סרן רקאד טאפש ואלוף משנה לביב נסר-אל-דין.

מוחמד כנעאן: כשרוצים לספור את העובדים הערבים במשרדי הממשלה אז סופרים גם אותם, למרות שהם אנשים שפרשו מהצבא ורוצים לתת להם עבודה.

מוחמד כנעאן: החברים האלה, שיכולים למצוא גם תפקידים אחרים, באים על חשבון עובדים שבהגדרת מדינת ישראל הם עובדים ערבים.

מוחמד כנעאן: היתה אתמול ישיבה.

מוחמד כנעאן: קמו כמה חברים דרוזים ואמרו שבצדק צריך להעלות את הדברים האלה, כי צריך פשוט להחליט: או שהם ערבים כמו ערביי ישראל, או שהם נפרדים, ערבים לבד ודרוזים לבד.

מוחמד כנעאן: המדינה פשוט צריכה להחליט בנושא הזה.

מוחמד כנעאן: לא יתכן דבר כזה.

מוחמד כנעאן: ל"בזק" יש 6 חברות-בת: בזק קול, בזק בינלאומי, בזק זהב, פלאפון שהיא 50% בבעלות של "בזק", בזק-ביט ובזק גלוב שבינתיים מוקפאת אבל גם היא חברת-בת של "בזק".

מוחמד כנעאן: אין בהן אף עובד ערבי למרות שאנחנו צורכים יותר מ20%- מהשירותים של "בזק" ומכל חברות-הבת של "בזק".

מוחמד כנעאן: 20% מהשירותים לא רק של חברת חשמל אלא גם של "בזק" ושל כל חברה ממשלתית אחרת.

מוחמד כנעאן: המצב הזה הועלה מעל דוכן הכנסת, מועלה כאן בוועדת הכלכלה ומועלה בכל מקום.

מוחמד כנעאן: לכן, אדוני נציב שירות המדינה, הבקשה שלנו היא שאחת ולתמיד יהיה פיתרון הוגן, הולם, שייקח בחשבון את אחוזם של הערבים בתוך מדינת ישראל.

מנחם זינדל: אנחנו לא עוסקים ב"בזק" או בחברת החשמל.

מנחם זינדל: אני מחכה שתיתן מחמאה לנציבות, שהיא עושה משהו.

מנחם זינדל: היתר לא עושים כלום.

מוחמד כנעאן: אני מבדיל.

מוחמד כנעאן: אבל אתה נמצא כאן גם כנציג ממשלתי.

מוחמד כנעאן: הדברים שלנו מופנים לכולם.

מוחמד כנעאן: "בזק" קשורה קשורה למשרד התקשורת, חברת החשמל קשורה למשרד התשתיות, כולם קשורים לממשלת ישראל.

מוחמד כנעאן: אף אחד לא יכול להתנער מאחריותו על החברות האלה.

מוחמד כנעאן: לא יתכן דבר כזה, שכל פעם מחפשים תירוצים וסיבות ותמיד מתנערים מאחריות כוללת על הנושא הזה.

מוחמד כנעאן: אנחנו צריכים פעם אחת להפסיק לבכות.

מוחמד כנעאן: צריכים פשוט לחיות כאזרחי מדינת ישראל.

מוחמד כנעאן: רק שלשום היה "פיצוץ" בנצרת עילית בין מובטלים ערבים מעין מאהל לבין מובטלים יהודים מנצרת עילית, בגלל אפלייה גזענית חסרת תקדים במדינת ישראל.

מוחמד כנעאן: ערבי שבא ללישכה מקבל פתק לבן ויהודי מקבל פתק צהוב, או להיפך.

מוחמד כנעאן: עוד לא קרה דבר כזה.

מוחמד כנעאן: רק בדרום אפריקה היה דבר כזה.

מוחמד כנעאן: השערות סומרות ממה שקורה שם.

מוחמד כנעאן: האפלייה צועקת לשמיים.

מוחמד כנעאן: אי אפשר לסבול דבר כזה.

מוחמד כנעאן: אני אומר לך, חברת הכנסת חזן, כחברה בקואליציה הזאת, עוד מעט לא יוכלו לעצור את הדבר הזה.

מוחמד כנעאן: יהיה פיצוץ אדיר בתוך המדינה בין ערבים ויהודים.

מוחמד כנעאן: אני אומר לך את זה לא בגלל שאני מאיים, חס וחלילה.

נעמי חזן: אני חברת כנסת כמוך.

נעמי חזן: אני בנושא הזה בינתיים עשיתי יותר ממך.

נעמי חזן: אני מבקשת שתרד מפסים אישיים.

נעמי חזן: לא זאת היתה הכוונה, נכון?

מוחמד כנעאן: הבנת לא נכון.

מוחמד כנעאן: התייחסתי אלייך כאל חברת קואליציה.

אחמד טיבי: הוא מבקש את עזרתך.

נעמי חזן: שמעתי אותך מצויין.

נעמי חזן: אני לא חברה ברשות המבצעת בינתיים.

מוחמד כנעאן: התכוונתי כחברת קואליציה.

מוחמד כנעאן: אנחנו תמכנו בקואליציה הזאת, תמכנו בממשלה הזאת.

מוחמד כנעאן: אנחנו מצפים לשינוי מדיניות דראסטי בנושא הזה.

מוחמד כנעאן: עם כל הכבוד למה שאמר נציג משרד התעשיה והמסחר, גם שמעתי את השר שלו לפני שבועיים בוועדה אחרת.

מוחמד כנעאן: הגענו למצב שאנחנו כבר לא צריכים לשמוע.

מוחמד כנעאן: צריכים לראות במציאות שהמדיניות הזאת משתנית.

מוחמד כנעאן: צריך לקחת את האוכלוסיה הערבית במדינת ישראל ולתת להם ייצוג בכל הנושאים על-פי פרופורציה המתאימה לגודלם בכלל האוכלוסיה.

מוחמד כנעאן: לא יתכן להמשיך כדבר הזה.

מוחמד כנעאן: עוד נושא אחד, ברשותך, אדוני היושב-ראש, נושא שהוא לא פחות חמור לדעתי.

מוחמד כנעאן: לצערי הרב, ויש לי כאן מימצאים מדהימים שהעליתי אותם בפני ועדת השרים, האפלייה קיימת גם ברשות השידור, שהיא רשות ממלכתית.

מוחמד כנעאן: אני מדבר על הערוץ הראשון, טלוויזיה ורדיו.

מוחמד כנעאן: 70% מהמועסקים בטלוויזיה הערבית וברדיו בערבית הם יהודים.

מוחמד כנעאן: זה רדיו שאמור לשרת את האוכלוסיה הערבית, שאמור לדבר אל מדינות ערב, לדבר אל הרשות הפלשתינאית אך מועסקים שם אנשים שאינם דוברי ערבית.

מוחמד כנעאן: השפה הערבית בלשונם היא קשה מאוד, אי אפשר להבין אותם.

מוחמד כנעאן: הם שואלים אנשים ערבים שאלות בעברית.

מוחמד כנעאן: אני מבין את זה שבטלוויזיה בעברית עובדים יהודים וכך גם ברדיו בעברית.

מוחמד כנעאן: אבל איך יתכן שברדיו בערבית ובטלוויזיה בערבית מרבית העובדים הם יהודים ולא ערבים?

מוחמד כנעאן: חברת הכנסת חזן, אין אף עובד בכיר ערבי, ממנהל חטיבה ומעלה, ברשות השידור בערבית, בטלוויזיה או ברדיו.

מוחמד כנעאן: יש שם אנשים שכבר מועסקים 40-30 שנים ואף פעם לא היו בשטח, לא הסתובבו בשטח ולא ראו מה הולך שם.

נעמי חזן: פרט למר רפיק חלבי.

אחמד טיבי: נשמע הערה של חברת הכנסת נעמי חזן.

אחמד טיבי: אחריה נציג חבר החשמל ונציג "בזק".

נעמי חזן: אולי קודם נשמע את נציגי חברת החשמל ו"בזק".

נעמי חזן: יש לי הרבה מה לומר.

נעמי חזן: אשמור לעצמי את הרשות.

אדם שמואל: אני מנהל אגף משאבי אנוש בחברת החשמל.

אדם שמואל: קודם כל אני חייב להתייחס לדברים שנאמרו פה.

אדם שמואל: נאמר שוועד העובדים מתנגד לקבל עובדים ערבים בחברת החשמל.

אדם שמואל: אני חושב שזה נושא שצריך להתייחס אליו מייד בהתחלה.

אדם שמואל: לא רציתי להתפרץ אבל זה סתם עלילה.

אדם שמואל: אני מעריך שהאדם שאמר את זה פה לא אמר את זה על סמך ידיעה אלא לדעתי על סמך רכילות.

אדם שמואל: לא היה דבר כזה.

אדם שמואל: אם יש לו אינפורמציה אחרת אז שייגיד אותה פה ליד השולחן.

אדם שמואל: להפריח הפרחות כאלה באוויר בפורום כזה, אני חושב שזה מאוד לא מכובד.

אדם שמואל: נאמר פה דבר נוסף, בנושא ההפרטה.

אדם שמואל: נאמר שאם צריך להפריט אז שייפריטו עכשיו במקום אחר-כך.

אדם שמואל: אני חושב שיש פה ערבוב של דברים, גם הנושא של ההפרטה וגם הנושא של הצמצומים.

אדם שמואל: חברי הכנסת טלב אלסאנע ואחמד טיבי היו בסיור בחברת החשמל בחודש שעבר.

אדם שמואל: שמחנו לארח אותם ואני חושב שהם קיבלו סקירה מאוד מקיפה, גם מהמנכ"ל וגם מיושב-ראש הדירקטוריון.

אדם שמואל: גם אני הייתי נוכח שם.

אדם שמואל: הוצגו בפניהם הרבה מאוד דברים ובעיות שחברת החשמל עכשיו מתלבטת בהן.

אדם שמואל: חברת החשמל תכננה שלקראת שנת 2000 תקבל אישור להקים תחנת כוח נוספת.

אדם שמואל: הדבר הזה מתעכב.

אדם שמואל: יש גל פיטורין עצום בשנה האחרונה.

אדם שמואל: אני לא יודע מי זה פה נציג רשות החברות הממשלתיות אבל אני יודע כמה תקנים אנחנו מחזירים לרשות החברות השנה על-ידי זה שאנחנו מפטרים אקדמאים, מהנדסים, מתכננים ועובדים, ומורידים את התקנים הקבועים של חברת החשמל.

אדם שמואל: השנה כבר הורדנו עד היום כמעט 230 תקנים ואנחנו הולכים להוריד עוד בשנה הבאה.

אדם שמואל: אלא אם כן הממשלה תחליט שהולכים להתקין מיתקנים חדשים או תחנה נוספת בעקבות כל הדברים האלה.

אדם שמואל: אני רוצה לציין שב4-3- השנים האחרונות אנחנו מאוד נפתחנו לסקטור הערבי.

אדם שמואל: זה נכון שהיו מגבלות בשנים הקודמות.

אדם שמואל: היום יש בחברת החשמל 55 עובדים ערבים.

אחמד טיבי: במספר הזה אתה כולל גם דרוזים?

אדם שמואל: כולל דרוזים.

אדם שמואל: סיכמנו שאנחנו כוללים בערבים את כלל דוברי הערבית.

אדם שמואל: שלחתי לכם מכתב מאוד מסודר לגבי ההשכלה שלהם, הרמות שלהם, איפה הם נמצאים, כמה אנשים נמצאים בכל מקום.

אחמד טיבי: העברת את זה לוועדה?

אדם שמואל: כן.

אדם שמואל: התבקשתי לכתוב מכתב וכתבתי אותו ב5.10-.

לאה ורון: למי העברת את המכתב?

אדם שמואל: למשרד ראש הממשלה.

אדם שמואל: הם פנו אלינו לבקש את המסמך הזה.

אחמד טיבי: זה לא הגיע לוועדה.

אחמד טיבי: אני מבקש לתת אותו למנהלת הוועדה, גברת לאה ורון.

אדם שמואל: יש 55 עובדים ערבים מתוך סך כל העובדים בחברת החשמל.

אדם שמואל: נאמר פה שיש 13,000 עובדים או יותר בחברת החשמל.

אדם שמואל: זה נכון, אבל צריך לקחת בחשבון שמתוכם לפחות 2,500 הם עובדים שבאים לצורך פרוייקטים לתקופה מסויימת.

אדם שמואל: אנחנו עכשיו מסיימים לבנות את תחנת הכוח ברוטנברג ואני מעריך שמהחודש הבא עד אמצע שנת 2000 יצטרכו לעזוב את חברת החשמל סדר גודל של כ1,100- עובדים שלמעשה סיימו את העבודה ואין יותר מה לעשות איתם.

נעמי חזן: מתוך ה55- שאתה מזכיר, כמה הם עובדים קבועים וכמה לא?

אדם שמואל: אני מייד מגיע לזה.

אדם שמואל: הנתון הנוסף הוא החלוקה בין עובדים זמניים או עובדים בהסכם מיוחד לבין העובדים הקבועים.

מוחמד כנעאן: איך מחולקים ה55-, שמספרם כשלעצמו זעום מאוד?

אדם שמואל: מתוך 12,000 העובדים, שהם עובדים זמניים, עובדים בחוזים מיוחדים ועובדים קבועים, יש כ9,820- עובדים קבועים.

אדם שמואל: העובדים הקבועים האלה גוייסו לחברת החשמל במשך כל שנות קיומה.

אדם שמואל: למעשה רק אחרי 10-4 שנים שאנשים הם עובדים זמניים או עובדים על-פי הסכמים מיוחדים הם עוברים למצב של עובדים קבועים ונכנסים לקבלת קביעות, ובמקומם לא קולטים עובדים זמניים חדשים.

אדם שמואל: מערכת הצמצום נעשית על-ידי פרישה וקליטת אנשים מלמטה ולא נכנסים אנשים חדשים.

אדם שמואל: זו השיטה בה אנו נוקטים כדי להצטמצם.

נעמי חזן: אז מה התשובה לשאלה על פילוח 55 העובדים הערבים בחברת החשמל מבחינת זמניות וקביעות?

אדם שמואל: עכשיו אני נכנס למספרים.

אדם שמואל: בחברה מועסקים 55 עובדים ערבים, ביניהם 50 עובדים דרוזים, 4 עובדים ערבים ועובד אחד צ'רקסי.

אדם שמואל: בתוכם יש 4 עובדים קבועים.

אחמד טיבי: זה עוד יותר גרוע ממה שחשבנו.

אדם שמואל: אין לי מה להסתיר ואני לא משקר.

אחמד טיבי: אגב, בפגישה אצלכם אמרו לי שיש 6 עובדים ערבים, חבר הכנסת כנעאן מודיע לי שיש 5 ועכשיו אתה אומר לי שיש רק 4.

יצחק איקה יכין: מר מנחם זינדל, אני מבין שהתפקיד שלך הוא "לחמם" את חברי הכנסת, לתת הערות וציונים מהצד?

יצחק איקה יכין: נדמה לי שזה לא התפקיד שלך.

יצחק איקה יכין: מר זינדל הוא נציג מדינה והוא לא צריך לתת ציונים.

אדם שמואל: חלק מהעובדים האלה ייכנסו במשך הזמן למערך הקביעות בחברת החשמל.

נעמי חזן: איך אתה מסביר את ההתפלגות הזאת של דרוזים לעומת ערבים מוסלמים?

אדם שמואל: אני חושב שזה פונקציה של מדיניות שננקטה במשך הרבה מאוד שנים.

אדם שמואל: היו הרבה מאוד מגבלות של בדיקות בטחוניות בזמנו, לפני 6-4 שנים.

אדם שמואל: הדברים האלה ירדו מהפרק והיום הכל פתוח.

אדם שמואל: היום יש שיוויון בכניסה.

אדם שמואל: חברי הכנסת אחמד טיבי וטלב אלסאנע קיבלו את הנתונים אחד לאחד.

אדם שמואל: נושא נוסף שעלה הוא נושא הפירסומים בעיתונות הערבית.

אדם שמואל: אנחנו מפרסמים מיכרזים בעיתונים ערביים.

אדם שמואל: אני רוצה לציין שבחברת החשמל יש עדיין הרבה מאוד עובדים בני מיעוטים שאינם נמצאים בסקטור שדיברתי עליו, שנמצאים בסקטור של עבודות דרך חברות כוח-אדם וקבלנים.

אדם שמואל: לפני 9-10 שנים הם לא יכלו לעבוד בחברת החשמל בגלל כל מיני סיבות והיום זה נפתח ומאות אנשים כאלה עובדים בחברת החשמל, אין עם זה בעיה.

אדם שמואל: חברת החשמל במשך השנה האחרונה רק משחררת עובדים ולא קולטת עובדים חדשים.

אדם שמואל: חברי הכנסת קיבלו מהמנכ"ל הסבר.

אדם שמואל: הוא אמר להם שאם הדברים ישתפרו ויישתנו ותהיה החלטה להקים תחה נוספת, אם ישתחררו תקנים מרשות החברות הממשלתיות ומגורמים אחרים בחברת החשמל, אנחנו נישמח לקלוט עובדים חדשים מהסקטור הערבי.

אחמד טיבי: אני מבקש שנציג "בזק", ואחריו נציג רשות החברות הממשלתיות, יאמרו את דברם.

אהוד מזומן: חברת "בזק" במהלך 5 השנים האחרונות מצמצמת את היקף כוח-האדם שלה עד כדי 50%.

אהוד מזומן: אני מעריך שבמהלך שנת 2000 נגיע להיקף של כ6,000- ומשהו עובדים.

אהוד מזומן: בתוך זה היום מועסקים בתקן של החברה כ60- עובדים ערבים.

אהוד מזומן: 13 מתוכם דרוזים, 27 מהם מוסלמים - הפוך מהמגמה שכאן באה לידי ביטוי.

אהוד מזומן: היתר הם נוצרים.

אהוד מזומן: אני מתייחס לבני המיעוטים.

אחמד טיבי: אנחנו לא מבקשים לדעת רק כמה מוסלמים יש בחברות.

אחמד טיבי: אתה רשאי להבדיל בין דרוזים לבין שאר הערבים, זה בסדר.

אהוד מזומן: בגלל שכאן עלתה הסוגייה, שכביכול יש מגמה להעסיק יותר דרוזים, לכן אמרתי שבחברת "בזק" המצב הוא הפוך.

אהוד מזומן: מדיניות החברה לא מבחינה ולא מפלה בין יהודים לבין ערבים.

אהוד מזומן: אין לנו תקן מיוחד לאוכלוסיה זאת או לאוכלוסיה אחרת.

אהוד מזומן: המספרים שציינתי הם של עובדים בתקן החברה.

אהוד מזומן: בנוסף יש עובדים שהם עובדי חברות קבלניות לכוח-אדם, שזה מה שנקרא "כוח-אדם זמני".

אהוד מזומן: החברה שלנו, אפילו בתקופה שבה הכשירה טכנאים במסגרת בית-הספר לטכנאי "בזק" בירושלים, קלטה גם תלמידים ערבים שעברו שם את מסלול הלימודים.

מוחמד כנעאן: כמה תלמידים ערבים למדו שם?

אהוד מזומן: אין לי כאן את הנתון לגבי התלמידים.

מוחמד כנעאן: אתה רוצה שאני אגיד לך?

מוחמד כנעאן: היא קלטה 2 תלמידים.

מוחמד כנעאן: רק שלשום קיבלתי את הנתונים הללו מאנשי "בזק".

אהוד מזומן: אני יכול לבדוק.

אהוד מזומן: לא רציתי להתייחס ישירות אבל אני חייב להתייחס למה שאתה אומר.

אהוד מזומן: ב"בזק", חברת "בזק גלוב" וחברת "בזק ביט" לא קיימות.

אהוד מזומן: הן חדלו לפעול כבר לפני שנה-שנתיים ויותר.

אהוד מזומן: מספר העובדים שהם בני מיעוטים ש"בזק" מעסיקה היום בתקן של "בזק" הוא 60 עובדים, על-פי הפירוט שאמרתי: 27 מוסלמים, 13 דרוזים והיתר נוצרים, מתוך 6,300 עובדים.

נעמי חזן: אני רוצה לדעת כמה עובדים חדשים קיבלתם ב"בזק" בשנה האחרונה ומתוכם כמה ערבים.

אהוד מזומן: אין לי את הנתון הזה כאן.

אהוד מזומן: אני יכול להגיד שב3- השנים האחרונות אנחנו בתהליך מאוד מאסיבי של פרישת עובדים.

נעמי חזן: את זה הבנתי אבל אפילו בתהליכים מאסיביים של פרישת עובדים יש קבלת עובדים חדשים.

נעמי חזן: לכן השאלה שלי היתה מאוד ממוקדת: כמה עובדים חדשים קיבלתם ומתוכם כמה ערבים.

אהוד מזומן: ניתן לבדוק.

מוחמד כנעאן: כמה עובדים ערבים יש בסגל א'?

אהוד מזומן: אין עובדים ערבים בסגל א' של החברה, וזה לא מתוך מדיניות או מגבלה פורמלית כלשהי.

חוסיין אבו חוסיין: מה הסיבה ההיסטורית לאי-קבלתם של עובדים ערבים ב"בזק"?

אהוד מזומן: אני לא יכול להתייחס לאי-קבלה של עובדים ערבים ל"בזק" כי אנחנו קולטים עובדים ערבים ב"בזק".

אחמד טיבי: מה תפקידך ב"בזק"?

אהוד מזומן: אני מנהל אגף ביטוח מנהלים.

אחמד טיבי: כאשר זורקים מספר של 60, שהוא אגב מאוד זעום בהשוואה ל6,300-, ואין פילוח של המספר, ולא רואים עלייה בשנים האחרונות, זה יכול להטעות.

אחמד טיבי: מגמה לא ראינו כאן, למרות שגם המגמה הנוכחית של 60 מתוך 6,300 מראה על מספר מזערי ביותר.

אחמד טיבי: בבקשה, נציג החברות הממשלתיות.

גונן גומלסקי: אני צריך להבחין בין עובדים לדירקטורים ב"בזק".

גונן גומלסקי: הדירקטורים מתמנים על-ידי השרים, על-ידי השר הממונה על החברה ועל-ידי ראש הממשלה.

אחמד טיבי: לדעתי הם ממונים על-ידי הוועד המנהל.

גונן גומלסקי: לא.

גונן גומלסקי: הדירקטורים בחברות ממשלתיות מתמנים לתפקידם על-ידי השרים לאחר שהם עובדים בדיקה של הוועדה לבדיקת מינויים.

גונן גומלסקי: לכן גם ללא כל שינוי בחוק, השרים רשאים לפעול ולמנות את מי שהם מוצאים לנכון, מי שמבטא את המדיניות שהם חושבים שהיא נכונה.

גונן גומלסקי: העובדים בחברות הממשלתיות, למעט המנכ"ל, מתקבלים לעבודה על-ידי האורגנים הפנימיים של החברות.

גונן גומלסקי: זה תלוי בבכירות של העובדים.

גונן גומלסקי: כעיקרון לכל חברה יש את הנוהל שלה לקבלת העובדים.

גונן גומלסקי: אבל אני רוצה להדגיש שרוב החברות הממשלתיות על-פי חוק החברות הממשלתיות מחוייבות לפעול לפי שיקולים עסקיים שעל-פיהם נוהגת לפעול חברה לא ממשלתית.

גונן גומלסקי: כך נאמר בחוק באופן מפורש.

גונן גומלסקי: ביחס לנתונים: יש כאן נתונים שהתקבלו מחברות ממשלתיות לבקשתנו.

גונן גומלסקי: כעיקרון הנציגות של עובדים ערבים בחברות ממשלתיות היא נמוכה מאוד.

נעמי חזן: מה זה באחוזים?

גונן גומלסקי: אין לי סיכום כולל של כל החברות הממשלתיות.

גונן גומלסקי: זה פשוט מספרים מאוד נמוכים.

גונן גומלסקי: בחלק מהחברות הממשלתיות אין בכלל עובדים ערבים.

אחמד טיבי: תקרא לנו איפה אין, איפה יש, וכמה.

אחמד טיבי: רק כדי לסבר את האוזן.

גונן גומלסקי: יש פה רשימה ארוכה.

גונן גומלסקי: קודם כל צריך להבין שלא כל החברות הן חברות באותו סדר גודל.

גונן גומלסקי: יש גם חברות שהן קטנות מאוד.

אחמד טיבי: אני מבין את המבוכה שלך ובכל זאת אני מבקש לדעת את הנתונים.

גונן גומלסקי: אין לי שום מבוכה.

גונן גומלסקי: אלה הנתונים.

גונן גומלסקי: למשל יש חברה בשם "עולם-נחמני" שיש בה סדר גודל של אפס עובדים, אז אין שם בכלל ערבים.

גונן גומלסקי: בחברת "אלתא" אין עובדים ערבים או דרוזים.

גונן גומלסקי: ב"אפרידר", חברה לשיכון, אין כלל עובדים ערבים או דרוזים.

גונן גומלסקי: אני יכול להמשיך.

נעמי חזן: כמה עובדים ערבים רשומים ב"בזק"?

גונן גומלסקי: ב"בזק" יש 33 עובדים ערבים ו13- עובדים דרוזים.

גונן גומלסקי: אלה נתונים שהתקבלו מ"בזק" אז צריכה להיות התאמה כלשהי.

נעמי חזן: ומה עם חברת החשמל?

גונן גומלסקי: גם אלה נתונים שהתקבלו מחברת החשמל: 5 ערבים ו50- דרוזים.

נעמי חזן: צריך לעשות הצלבות מידע.

אחמד טיבי: ומה עם חברת אל-על?

גונן גומלסקי: אני אבדוק.

גונן גומלסקי: אני חושב שהם לא העבירו לנו נתונים.

גיא דורון: באל-על יש עובד ערבי אחד, שהתקבל ממש היום.

אחמד טיבי: אגב, נציגי אל-על ראויים לכל גינוי כי הם הוזמנו לדיון הזה ולא הגיעו, בגלל בושתם.

נעמי חזן: אל תייחס מניעים.

נעמי חזן: תנזוף.

אחמד טיבי: אין להם במה להתגאות.

גונן גומלסקי: מצד שני אציין את החברה למתנ"סים שיש בה 40 עובדים ערבים ודרוזים, 32 ערבים ו8- דרוזים, שהם 9% מכלל העובדים.

אחמד טיבי: אגב, לזכותו של שר החינוך, שהוא עומד למנות מנהל ערבי לחברת המתנ"סים.

מוחמד כנעאן: בנתונים על חברת המתנ"סים יש כאן הטעייה.

מוחמד כנעאן: כשאתה מדבר על 40 עובדים ערבים אתה מדבר על מנהלי מתנ"סים.

מוחמד כנעאן: הרי הם לא יכולים להביא מנהל יהודי לישוב ערבי.

גונן גומלסקי: אני לא יודע מה השירותים שהם נותנים.

גונן גומלסקי: אני פשוט מביא את הנתונים.

מוחמד כנעאן: זה כמו מנהלי בתי-ספר, פשוט מאוד.

גונן גומלסקי: 37 עובדים הם בעלי השכלה תיכונית או אקדמאית.

מוחמד כנעאן: האם תוכל לומר לנו כמה עובדים בחברת המתנ"סים כאן בירושלים?

גונן גומלסקי: ביקשנו לקבל מחברת המתנ"סים נתונים על מספר העובדים בחברה למתנ"סים וזו התשובה שקיבלנו.

מוחמד כנעאן: אני איש מתנ"סים לשעבר, הייתי 9 שנים מנהל של מתנ"ס טמרה.

מוחמד כנעאן: אני גם בוגר תוכנית בנושא הזה.

מוחמד כנעאן: אני יודע שדיברת על מספר של מנהלי מתנ"סים.

מוחמד כנעאן: כיום ישנם 32 מתנ"סים במיגזר הערבי, כולל הדרוזי.

מוחמד כנעאן: ואותו דבר לגבי מספר המנהלים.

מוחמד כנעאן: תבדוק כמה עובדים בתוך החברה כאן בירושלים: מנהלי אגפים, מנהלים, רכזים.

גונן גומלסקי: אני מתייחס רק לעובדים של החברה למתנ"סים וזאת התשובה שקיבלנו.

גונן גומלסקי: אני לא יודע אם אלה עובדים של החברה למתנ"סים או עובדים של עמותה כלשהי שמצורפת לחברה למתנ"סים.

גונן גומלסקי: יש כאן רשימה של כלל החברות הממשלתיות.

גונן גומלסקי: אני מוכן להשאיר לכם אותה.

נעמי חזן: מה לגבי הדירקטורים?

נעמי חזן: אומנם התחמקת ואמרת שזה לא אתם אלא השרים ממנים, אבל בכל זאת, לך כנציג רשות החברות הממשלתיות יש רשימה של דירקטורים.

גונן גומלסקי: אין לי רשימה של דירקטורים.

נעמי חזן: האם זה לא תפקידך לרכז את הנושא?

גונן גומלסקי: אנחנו לא מפלגים את הדירקטורים על-פי לאומיותם.

נעמי חזן: למשל איך אתם יודעים כמה נשים יש בדירקטורים?

נעמי חזן: אני עובדת על הנושא של נשים ועברנו מ3%- לקרוב ל30%-.

נעמי חזן: אתם עורכים רישום על-פי מין.

נעמי חזן: האם אתם לא עורכים רישום על-פי מוצא?

גונן גומלסקי: כן.

גונן גומלסקי: האם יורשה לי לענות מדוע?

גונן גומלסקי: מכיוון שקיימת דרישה מפורשת בחוק לייצוג הולם, לתת ביטוי הולם לבני שני המינים בדירקטוריונים, לכן אנחנו בודקים את הנקודה הזאת.

גונן גומלסקי: בעת מינוי הוועדה לבדיקת מינויים בודקת האם ניתן ביטוי הולם בדירקטוריונים.

נעמי חזן: האם יש מניעה שתעשו רישום?

גונן גומלסקי: אני לא יודע.

גונן גומלסקי: אני צריך לבדוק את זה.

נעמי חזן: אין מניעה בחוק, את זה אני אומרת לך.

נעמי חזן: לכן אני רוצה לדעת.

נעמי חזן: אם תבוא מאיתנו בקשה מפורשת אז אין מניעה לעשות את זה.

גונן גומלסקי: אני רוצה שלא יווצר רושם שאני מסתיר מידע.

מוחמד כנעאן: חברת הכנסת חזן, לא הבנתי את שאלתך.

מוחמד כנעאן: למה התכוונת?

נעמי חזן: שאלתי את מר גונן גומלסקי, שהוא נציג רשות החברות הממשלתיות, שאלה עובדתית: כמה ערבים חברים בדירקטוריונים.

נעמי חזן: הוא אומר שהוא לא עושה רישום.

נעמי חזן: הוא אומר שהוא עושה רישום על מספר הנשים בדירקטוריונים כי כך כתוב בחוק.

נעמי חזן: אני רוצה לדעת האם יש מניעה לעשות רישום כזה על מספר הערבים שמכהנים כחברי דירקטוריונים.

גונן גומלסקי: התשובה שלי מורכבת משני חלקים.

גונן גומלסקי: החלק הראשון, אנחנו לא עורכים רישום.

גונן גומלסקי: לאור הבקשות שהיו לבדוק את הרשימה הזאת, גם על-ידי חברי כנסת, גם לאור הצעת החוק של חבר הכנסת עזמי בשארה, השאלה הזאת נבדקה.

עזמי בשארה: השתמשתי בה גם בדברי ההסבר לחוק.

גונן גומלסקי: נכון, אין בזה סוד.

גונן גומלסקי: מדובר על כ20- דירקטורים, אולי קצת פחות מזה, מתוך כ1,500- דירקטורים.

נעמי חזן: אם אתה לא מסוגל למיין אז איך אתה סופר?

גונן גומלסקי: אני לא יודע איך ספרו ואני לא יודע אם זה יעזור לדעת איך ספרו.

גונן גומלסקי: אני לא מבין את השאלה הזאת.

אחמד טיבי: אני לא מתאר לעצמי שיש חברה ממשלתית שלא מציינת את זהותו הלאומית של מי שמתקבל אליה.

גונן גומלסקי: אנחנו מדברים על דירקטורים כרגע.

גונן גומלסקי: הם לא עובדים של חברות ממשלתיות.

אחמד טיבי: גם דירקטורים.

אחמד טיבי: נעבור למר רסן מוקלאשי, נציג ההסתדרות הכללית.

רסן מוקלאשי: אני רוצה להתמקד בנושא העסקת עובדים ערבים בחברת החשמל.

נעמי חזן: כמה ערבים מועסקים בהסתדרות?

אחמד טיבי: חברת הכנסת נעמי חזן, יתאפשר לך לשאול את השאלה הטובה הזאת בסוף דבריו.

רסן מוקלאשי: טת שואלת את זה בגלל שאת באופוזיציה בהסתדרות.

רסן מוקלאשי: אבל זה לא הנושא.

נעמי חזן: זה לא עניין של אופוזיציה.

נעמי חזן: אני רק חוזרת לבדק בית קודם.

רסן מוקלאשי: אני רוצה להתמקד בנושא העסקת עובדים ערבים בחברת החשמל.

רסן מוקלאשי: נציג חברת החשמל טען שבזמן האחרון יש שם צמצום בהעסקת עובדים ערבים.

רסן מוקלאשי: אבל אני מלווה את העניין הזה מאז שנבחרתי להנהגת ההסתדרות ב1994-.

אדם שמואל: קודם כל אתה אומר דברים שלא אמרתי.

רסן מוקלאשי: אתה אומר שבזמן האחרון יש צמצום בהעסקת עובדים בכלל.

אדם שמואל: זה מה שאמרתי.

אדם שמואל: אז תגיד מה שאמרתי.

אדם שמואל: אל תגיד מה שאתה רוצה להגיד.

רסן מוקלאשי: ב1994- שר האנרגיה לשעבר, מר משה שחל, הודיע בעיתון "הארץ" שהוא פותח את השערים בפני העובדים הערבים.

רסן מוקלאשי: אתה יודע כמה שרי אנרגיה התחלפו מ1994- ועד היום?

רסן מוקלאשי: הרבה.

רסן מוקלאשי: פניתי לשר גונן שגב בזמנו ואמרתי לו שאם יש באמת כוונה כנה להעסיק עובדים ערבים אז שייפרסמו את המיכרזים בעיתונות הערבית.

רסן מוקלאשי: באמת התחילו לפרסם בעיתון ערב אחד.

רסן מוקלאשי: ב20.3.96- פורסם מיכרז, שמספרו 2009/96, על העסקת 21 עובדים בתחנת הכוח בחיפה, בקריית אחים.

רסן מוקלאשי: הלכתי לאחד הקבלנים בנצרת ואמרתי לו שייעשה לי טובה וייציג את מועמדותו במיכרז כי אני רוצה לראות מה יקרה.

רסן מוקלאשי: הקבלן, מר חאווה כארם, מנצרת - - -

אחמד טיבי: אגב, יש לך 3 דקות ואתה מבזבז אותן על היסטוריה.

רסן מוקלאשי: זאת היסטוריה חשובה, אדוני היושב-ראש.

רסן מוקלאשי: מר חאווה כארם מנצרת, שהשם שלו לא כל-כך מעיד עליו שהוא ערבי, קנה את המיכרז ב351- שקל בתל-אביב וביום סיור הקבלנים הוא נכנס בשערי המפעל.

רסן מוקלאשי: ביקשו ממנו להזדהות ולאחר שהוציא תעודת זהות אסרו עליו להיכנס לשטח המפעל.

רסן מוקלאשי: זאת עובדה.

רסן מוקלאשי: לפני מספר חודשים זימנתי ישיבה של הנהגת ההסתדרות בנושא הזה, העסקת עובדים ערבים בחברת החשמל.

רסן מוקלאשי: החבר מר יורם אוברקוביץ, יושב-ראש ועד העובדים, אמר לי במפורש: "תרד מזה! העניין בשב"כ.

רסן מוקלאשי: לך לשב"כ, שם ימצאו לך את הפיתרון".

עזמי בשארה: השב"כ אמרו שהם לא מתנגדים.

עזמי בשארה: יש כבר שאילתא על זה ויש תשובה של ראש הממשלה על השאילתא, שהשב"כ לא מתנגד.

רסן מוקלאשי: זאת היתה תשובתו של יושב-ראש ועד העובדים של חברת החשמל.

ג'עפר פרח: זה ועד עובדים שרוצה להכניס את המקורבים שלו והקרובים שלו.

יצחק איקה יכין: אתה מורח סיפורים שאין להם שום אחיזה במציאות.

אחמד טיבי: תנו למר רסן מוקלאשי לסיים את דבריו.

אחמד טיבי: אגב, תהיה לחברת החשמל זכות תגובה.

רסן מוקלאשי: ב1994- לא הועסק אף עובד ערבי בחברת החשמל.

רסן מוקלאשי: גם כל שרי האנרגיה שהתכתבתי איתם ענו לי במפורש שאין בעיה בטחונית להעסיק עובדים ערבים בחברת החשמל.

רסן מוקלאשי: עד היום, מ1994-, כמעט ולא מועסקים שם ערבים.

רסן מוקלאשי: אתה אומר שיש צמצומים בתקופה האחרונה, בסדר, אבל זה נמשך כך מ1994-.

רסן מוקלאשי: כמה עובדים ערבים העסקתם בחברת החשמל מ1994- ועד היום?

נעמי חזן: כמה עובדים ערבים יש בהסתדרות?

רסן מוקלאשי: אין לי מושג.

רסן מוקלאשי: יש 3 חברי הנהגה ערבים.

נעמי חזן: אבל הם נבחרים.

עזמי בשארה: הם נציגים פוליטיים ולא פקידים.

עזמי בשארה: היא שואלת כמה פקידים ערבים יש במנגנון ההסתדרות המרכזי.

עזמי בשארה: לא קואליציות פוליטיות.

רסן מוקלאשי: לפחות במשרד שלי יש 8 עובדים, כולם ערבים.

נעמי חזן: וחוץ מזה כמה עובדים יש בהסתדרות?

מוחמד כנעאן: מר מוקלאשי מדבר בשם ההסתדרות.

מוחמד כנעאן: מופנית אליו שאלה הגיונית: כמה עובדים ערבים מועסקים בהסתדרות?

רסן מוקלאשי: אין לי מושג.

אחמד טיבי: יכול להיות שהוא לא מוסמך לענות.

אחמד טיבי: כדאי לבדוק את זה.

נעמי חזן: אני מבקשת לקבל את זה בכתב.

אחמד טיבי: מר שמואל, נציג חברת החשמל, תינתן לך זכות תגובה.

אחמד טיבי: כשהיתה לי פגישה עם מנכ"ל חברת החשמל ויושב-ראש הדירקטוריון, שאתה נכחת בה, אמר המנכ"ל: בעבר, עד לפני 3-2 שנים היו מניעים בטחוניים לאי-העסקת ערבים.

אחמד טיבי: מזה 3-2 שנים אין מניעים בטחוניים לאי-העסקת ערבים.

אחמד טיבי: אבל הסטטיסטיקה שאנחנו רוצים לדעת, מדוע ב3-2- השנים האחרונות זה לא השתקף בהעסקת יותר ערבים בחברת החשמל?

אדם שמואל: קודם כל, אני לא יודע מה תפקידו של אדוני בהסתדרות.

רסן מוקלאשי: אני חבר הנהגת ההסתדרות.

אדם שמואל: מר מוקלאשי, אני מנהל אגף כוח-אדם בחברת החשמל כבר שנה ושבוע אך לא נפגשתי איתך מעולם ולא העלית בפני שום בעיה של העסקה של עובדים ערבים.

רסן מוקלאשי: נפגשתי עם מנכ"ל חברת החשמל.

רסן מוקלאשי: נפגשתי גם עם המנכ"ל בחיפה.

רסן מוקלאשי: נפגשתי עם מר יורם אוברקוביץ.

אדם שמואל: המפגש שלך עם מר יורם אוברקוביץ נוגע ליחסי עבודה ביניכם.

אדם שמואל: אני יושב בהנהלה ואם יש לך בעיות אתה יכול לפנות להנהלה.

אדם שמואל: לבוא לפה עם אירוע מלפני 4 שנים ולהסביר לי שלא נתנו למישהו להיכנס לבדיקה, הרי היה ברור לך שאין לי תגובה ואני בטח לא יודע על מה מדובר.

אדם שמואל: זה דבר שנורא קל לעשות.

אדם שמואל: זה רק פרובוקציה.

אדם שמואל: זה לא מראה על פיתרון הגיוני.

רסן מוקלאשי: זאת המדיניות עד היום.

אדם שמואל: דבר שני, אני רוצה להגיד לחברי פה, ואמרתי את זה לחברי הכנסת, אין מגבלה של עבודה לערבים בחברת החשמל.

אדם שמואל: הבעיה של חברת החשמל היום היא בעיית כוח העבודה שלה, הצמצומים שהיא עושה והפיטורים שהיא עומדת לפניהם.

אדם שמואל: בשבועיים האחרונים פיטרנו 30 מהנדסים מהאגף הטכני שלנו בחיפה ואנחנו הולכים לפטר עוד 30.

אדם שמואל: יש לנו בעיות של כוח-אדם.

אדם שמואל: אנחנו מצטמצמים.

אדם שמואל: לא קיבלנו אישור להקים תחנת כוח ויש לנו בעיות של עובדים.

אדם שמואל: אנחנו נשמח לקלוט לשורותינו - - -

רסן מוקלאשי: כמה ערבים יש בוועד העובדים בחברת החשמל?

רסן מוקלאשי: כמה חברי ועד הם ערבים?

רסן מוקלאשי: אין עובדים בכלל.

עזמי בשארה: אני מבין שאתם מפטרים.

עזמי בשארה: אבל אנא הגד לנו שאם יהיו מינויים בעתיד תהיה העדפה מתקנת לערבים.

עזמי בשארה: תגיד לנו את זה.

אדם שמואל: חבר הכנסת בשארה, אתה לא היית נוכח פה בתחילת הדיון אבל סיפרנו שחברי הכנסת אחמד טיבי וטלב אלסאנע היו בחברת החשמל לפני חודש.

אדם שמואל: הם התייצבו אצל מנכ"ל חברת החשמל לפגישה מאוד לבבית ועניינית, עם יושב-ראש הדירקטוריון ועם הנהלת החברה, וקיבלו הבטחה מפורשת.

אדם שמואל: יושב פה חבר הכנסת טיבי, אתה יכול לשאול אותו.

אדם שמואל: אני אומר לך את זה בפניו.

אדם שמואל: אמר לו מנכ"ל חברת החשמל שבמידה וחברת החשמל תלך להתעצמות נוספת בכוח-אדם הוא ייקח את זה בחשבון.

אחמד טיבי: אכן נפגשתי עם מנכ"ל חברת החשמל ועם יושב-ראש הדירקטוריון, יחד עם חבר הכנסת טלב אלסאנע.

אחמד טיבי: המנכ"ל הודה בפני בנוכחותך, מר שמואל, שיש מספר מועט של ערבים המועסקים בחברת החשמל ושהיתה מניעה בטחונית.

אחמד טיבי: מזה 3-2 שנים אין מניעה כזאת.

אחמד טיבי: יהיה צמצום של כ300- מהנדסים, זה מה שהוא אמר אז, במשך השנה הנוכחית.

אחמד טיבי: זה נרשם בפרוטוקול.

אחמד טיבי: הוא אמר שהוא לא יכול להתחייב על מדיניות רשמית של העדפה מתקנת אבל הוא נותן לנו הבטחה כחברי כנסת שהוא ישתדל להעסיק בשנה-שנתיים הקרובות מספר עובדים ערבים, לרבות מהנדסים.

אחמד טיבי: אני מקווה שהדברים האלה ייושמו במשך השנה הקרובה.

רסן מוקלאשי: זה מה שגם אמרו ב1994- אך עד היום לא הועסק אף עובד ערבי.

אדם שמואל: נדמה לי שהוא גם אמר לך שיש לנו מהנדס שכרגע מועמד להיכנס לחברה.

נעמי חזן: שמענו היום דיווח שממנו נובעת רק מסקנה אחת.

נעמי חזן: מה שקורה פה מבחינת העסקת ערבים בשירות הציבורי, בשירות המדינה ובחברות ממשלתיות, הוא אות קלון למדינת ישראל.

נעמי חזן: אין פסק אחר.

נעמי חזן: אני חושבת שחייבים לומר את זה בפה מלא.

נעמי חזן: איך מתקנים?

נעמי חזן: מתקנים בשתי צורות: צורה ראשונה היא על-ידי חקיקה.

נעמי חזן: אנחנו עשינו את זה בנושא נשים וכתוצאה מכך יש התקדמות ניכרת ב5- השנים האחרונות.

נעמי חזן: הצורה השניה היא חובה על כל נציג רשמי שיושב כאן להתחיל להפעיל מדיניות של העדפה מתקנת ועידוד של ערביי ישראל לגשת למיכרזים.

נעמי חזן: ניתן לעשות את זה עם קצת רצון טוב.

נעמי חזן: אתן דוגמא מספרית.

נעמי חזן: בין 1996-1993, כשהיתה מדיניות מוצהרת של נציבות שירות המדינה להעדיף ערבים - -

עזמי בשארה: בנציבות שירות המדינה עצמה יש רק ערבי אחד.

נעמי חזן: - - כשהיתה מדיניות מוצהרת להעדיף ערבים הוכפל מספר הערבים בשירות המדינה.

נעמי חזן: בין 1999-1996, כשלא היתה מדיניות כזאת, המספר עלה בהרבה פחות.

נעמי חזן: ולכן הכתובת הראשונה היא נציבות שירות המדינה.

נעמי חזן: אני מציעה שאנחנו נזמן לכאן את נציב שירות המדינה בעצמו, את עו"ד שמואל הולנדר, שייתן לנו תוכנית מפורטת לעידוד העסקת ערבים בשירות המדינה.

נעמי חזן: זה דבר ראשון.

נעמי חזן: דבר שני, אבקש שנזמן לכאן את מנכ"ל רשות החברות הממשלתיות, לראות איזה חוזרים הוא העביר בנושא הזה בשנים האחרונות ומה הוא מתכוון לעשות בנושא.

נעמי חזן: דבר שלישי, אני מציעה שיהיה דיווח חצי-שנתי לוועדה הזאת, כדי שאנחנו נוכל לעקוב מקרוב.

נעמי חזן: והדבר האחרון, אני חוזרת לנושא החקיקה: לא יהיה שיפור משמעותי אם אנחנו לא נעביר את החוק.

נעמי חזן: גם את הצעת החוק של חבר הכנסת עזמי בשארה.

עזמי בשארה: יש הצעת חוק בנושא זה שעולה לסדר היום ביום רביעי.

נעמי חזן: יש כמה חוקים בצנרת.

נעמי חזן: גם לגבי תיקונים לחוק שירות המדינה וגם לגבי תיקונים בחוק החברות הממשלתיות.

נעמי חזן: הדבר הזה הוא חיוני.

נעמי חזן: אחרי שמעבירים את החוקים, אני מודיעה לכם מניסיוננו עם הנשים, שהמלאכה רק מתחילה והיא לא מסתיימת.

נעמי חזן: המצב הזה הוא פשוט בושה וחרפה.

נעמי חזן: צריך להגיד את זה בפה מלא.

נעמי חזן: עלינו להתאחד כאן, כל סיעות הבית, להביא לתוצאות שהן תוצאות שוויוניות.

נעמי חזן: יש רק מבחן אחד וזה המבחן התוצאתי.

נעמי חזן: כל הכוונות הטובות לא שוות דבר אם אין תוצאות שוויוניות וצודקות.

נעמי חזן: תודה רבה.

עזמי בשארה: ברור שהמצב בעניין חלוקת תפקידים במוסדות הממשלה ובחברות הממשלתיות הוא סקנדל, גם בענייני שוויון וגם בענייני אזרחות, בכל עניין הנוגע למהות של מדינה דמוקרטית, ליברלית ושוויונית.

עזמי בשארה: אין שום ספק שכאן יש אפלייה לאומית.

עזמי בשארה: בכנסת הקודמת הצעתי כמה הצעות חוק בעניין הזה.

עזמי בשארה: עכשיו אנחנו חוזרים אליהן.

עזמי בשארה: אחת מהן עברה בקריאה טרומית, בעניין חברים ערבים בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות.

עזמי בשארה: ביום רביעי אני מעלה הצעת חוק הנוגעת לעובדים בשירות הציבורי.

עזמי בשארה: אני יודע שממשלת ישראל, ממשלת הקואליציה הזאת, שהבטיחה כל-כך הרבה הבטחות לאוכלוסיה הערבית, גם לעצמה וגם לבוחריה, בעניין שוויון זכויות ושוויון הזדמנויות לערבים בישראל, מתלבטת ויש נטייה להתנגד לחוק הזה מכיוון שהם לא רוצים לעגן את זה בחקיקה.

עזמי בשארה: אני יודע ששר המשפטים תומך בחוק הזה.

עזמי בשארה: אני מקווה שעד יום רביעי הם ישנו את דעתם.

עזמי בשארה: אם הם יתנגדו לחוק הזה, אני אומר לכם, זה ידליק לנו נורה אדומה בהתייחסותנו למפלגת העבודה.

עזמי בשארה: כאשר הם היו באופוזיציה הם תמכו בזה.

עזמי בשארה: הם סבורים שחקיקה לא תעזור.

עזמי בשארה: היא אכן עזרה בדירקטוריונים אבל - - -

מוחמד כנעאן: חבר הכנסת בשארה, מפלגת העבודה תמכה בהרבה דברים כשהיתה באופוזיציה.

מוחמד כנעאן: אני מחזק את הדברים שלך.

עזמי בשארה: לא מדובר כאן בעניין לאומי גדול.

עזמי בשארה: זה נושא מינימלי של זכויות אזרח לאוכלוסיה הערבית, אשר בלעדיה לא היתה הקואליציה הזאת יושבת בכלל, זה ברור.

עזמי בשארה: אם לנושא הזה הם לא יכולים להתחייב - וראש הממשלה ברק אמר שהוא מחוייב לנושאים האלה - אם בזה הוא לא יכול להיות מחוייב אז יש לו בעיה גדולה איתנו.

עזמי בשארה: כאן מדובר על זכויות אזרח.

עזמי בשארה: לדעתנו חיוני שזה יעבור.

עזמי בשארה: פשוט לא ימנו ערבים לדירקטוריונים אם לא תהיה חקיקה.

עזמי בשארה: אמרו שאולי יהיה שינוי במדיניות בזמן הממשלה הזאת.

עזמי בשארה: מי ייתקע לידינו שהקואליציה הזאת תהיה בקדנציה הבאה?

עזמי בשארה: אולי היא לא תהיה.

עזמי בשארה: לכן חייבת להיות חקיקה, בפרט כשישנה תרבות פוליטית מסוג מסויים במדינת ישראל, בנושא הלאומי גרידא, שהוא שונה מהנושא העדתי ושונה מהנושא החילוני-דתי.

עזמי בשארה: כאן יש תרבות פוליטית מסויימת: נושאי בטחון, חשדות, גייס חמישי.

עזמי בשארה: ולכן חייבת להיות חקיקה.

עזמי בשארה: בכל דבר אחר אני יכול לסמוך על מינויים.

עזמי בשארה: בנושא הערבי חייבת להיות חקיקה, אחרת זה לא יקרה.

עזמי בשארה: אני מקווה מאוד שהם ישנו את דעתם עד יום רביעי.

עזמי בשארה: אני לא ארבה בנתונים, במילא הנתונים כבר ידועים, כבר לעסנו אותם מיליוני פעמים.

עזמי בשארה: צריכים לחייב את השירות הציבורי.

עזמי בשארה: אני אומר לכם, זה לא פותר את הבעיה של האוכלוסיה הערבית בישראל אלא זה פותר את הבעיה של האליטות של האוכלוסיה הערבית בישראל.

עזמי בשארה: זה לא ייצור שוויון לאוכלוסיה הערבית.

עזמי בשארה: זה שיימנו כמה ערבים בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות לא יפתור את הבעיות שלנו.

עזמי בשארה: זה פשוט חלוקת עוגה בין אליטות, לתת לכמה ערבים שייהנו מהעוגה, ושאר האוכלוסיה הערבית נשארת בחוץ.

עזמי בשארה: אם זה לא יתמשך הלאה והלאה, לדרגות שונות של העובדים, זה יישאר רק חלוקת עוגה בין אליטות.

עזמי בשארה: זה דומה למאבק למתן הזדמנות שווה לנשים.

עזמי בשארה: אם אישה בישראל תוכל להיות טייסת או סגנית שר ביטחון בזה לא יהיה שוויון לנשים.

עזמי בשארה: ככה גם לא יהיה שוויון לערבים בכך שיימונו כמה ערבים לדירקטורים בחברות ממשלתיות.

עזמי בשארה: זה רק תנאי, זה צעד קדימה.

עזמי בשארה: בלי להסתכל על מכלול התמונה של האוכלוסיה הערבית בכללותה פשוט לא יקרה שום דבר.

עזמי בשארה: אבל את הצעדים האלה הפרלמנט חייב לעשות.

עזמי בשארה: ולכן אני הולך להעלות את הצעת החוק הזאת ביום רביעי.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: הערה אחרונה לפני סיכום לעו"ד חוסיין אבו חוסיין.

חוסיין אבו חוסיין: בהקשר לנושא של שדולת הנשים, שחברת הכנסת נעמי חזן הזכירה, אני חושב שזה ניסיון שכדאי לאמץ אותו כעיקרון של חקיקה.

חוסיין אבו חוסיין: אבל אני מציע גם לחברת הכנסת חזן שתבדוק כמה מכלל הנשים שמונו היו ערביות.

חוסיין אבו חוסיין: זה אפלייה בתוך אפלייה.

נעמי חזן: המינוי הראשון של השרה לשעבר לימור לבנת כשרת התקשורת היה דווקא של אישה ערביה.

אחמד טיבי: זה היה מייד עם כניסתה של השרה לשעבר לימור לבנת לתפקיד.

אחמד טיבי: זה מינויים פוליטיים.

אחמד טיבי: אני רוצה לסכם את הדיון החשוב הזה בקשר להעסקת אקדמאים ערבים.

אחמד טיבי: המצב שנחשף בפני הוועדה, שאנחנו מכירים אותו, הוא אות קלון על החברה בישראל ועל מדינת ישראל.

אחמד טיבי: יש מקומות שהם אסורים לכניסה אפילו לערבים, לא רק לעבודה אלא אפילו לגישה.

אחמד טיבי: זה נושא שאסור שיהיה במדינת ישראל ב1999-.

אחמד טיבי: מדיניות האפלייה - וצריך לומר את הדברים - הגזענית שיש בכמה וכמה חברות ממשלתיות או מפעלים, שהוזכרו על-ידי עוזר שר המסחר והתעשייה, 5 מפעלים שבהם הכניסה לערבים אסורה - - -

גיא דורון: 5 שלגביהם התקבלו תלונות והשר ביקש לבדוק.

אחמד טיבי: כניראה שיש אפילו יותר.

אחמד טיבי: זה מצב שזועק לשמיים.

אחמד טיבי: גם שר התעשיה והמסחר וכל משרדי הממשלה צריכים להיאבק בתופעה הגזענית הזאת, שאני שב ואומר שהיא אות קין על מיצחה של החברה במדינת ישראל.

אחמד טיבי: אני מאמץ אופרטיבית חלק גדול מהדברים שאמרה חברת הכנסת נעמי חזן, לגבי הסיכום.

אחמד טיבי: יש להזמין באחת הפגישות הבאות את נציב שירות המדינה, מר שמואל הולנדר, וגם את מנכ"ל רשות החברות הממשלתיות, שייתנו דין וחשבון על המצב העגום ומה הם מתכוונים לעשות כדי לתקן את המעוות, תוך כדי מתן דיווח חצי-שנתי לוועדה לצורכי מעקב.

אחמד טיבי: חבר הכנסת עזמי בשארה הציג הצעת חוק לפני כשבועיים, שהתקבלה בקריאה טרומית, לגבי ייצוג הולם של ערבים בחברות ממשלתיות.

אחמד טיבי: בעוד מספר שבועות אציג הצעת חוק שתדבר על ייצוג ערבים בשיעור שלא ייפחת מ20%-, כאשר מתוכם 50% יהיו חייבות להיות נשים ערביות.

אחמד טיבי: אגב, התייחסתי גם שם למה שהעלו חבר הכנסת מוחמד כנעאן ומר חוסיין אבו חוסיין לגבי ערבים ודרוזים.

אחמד טיבי: כאשר מתוך ה20%- לא פחות מ2%- צריכים להיות דרוזים.

אחמד טיבי: אני שב ואומר שמבחינתנו דרוזים הם ערבים אבל הניסיון להשתמש בתנאי "סיימו שירות צבאי" יש בו כדי לעקוף את האפשרות למנות מועסקים ערבים בשירות המדינה ובחברות ממשלתיות.

אחמד טיבי: לשרים במדינת ישראל יש הרבה שיקול דעת במינוי נציגים בחברות ממשלתיות, גם כשלא קיים חוק שתובע זאת מהם.

אחמד טיבי: אנו תומכים בגישה של השר יוסי ביילין מול מר אליקים רובינשטיין, שאומר שצריך חקיקה ולא רק ליישם נורמה.

אחמד טיבי: אבל למרות זאת השרים, כולל השרים ממחנה השלום, אינם יוזמים מינוי ערבים בשירות המדינה ובחברות ממשלתיות.

אחמד טיבי: זה מצב שמכאיב לנו עוד יותר.

אחמד טיבי: בזה אני רוצה לסיים את הדיון.

אחמד טיבי: לא נשכח בהודעת הסיכום לציין לגנאי את חברת אל-על, שלא שלחה נציג לדיון בכנסת.

אחמד טיבי: תודה רבה.