ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 475, 2002-12-31 10:00

חברי הוועדה: קולט אביטל אפי אושעיה יצחק גאגולה אבשלום וילן איתן כבל ישראל כץ רחמים מלול מיכאל נודלמן איוב קרא צלי רשף אברהם (בייגה) שוחט יובל שטייניץ

מוזמנים: אברהם נתן יו"ר רשות השידור מודי בן-צבי רשות השידור אמנון נדב רשות השידור נעמה מועלם רשות השידור יוסי משולם רשות השידור אהובה אורן רשות השידור יעקב אפרתי משרד ראש הממשלה גלית אבישי המועצה לצרכנות מוטי פיין בנק ישראל ורדה לוסטהויז,עו"ד בנק ישראל פרדי וידר איגוד הבנקים איציק לוי בנק הפועלים

קצרנית: אישור עסקה לפי סעיף 2(6) לחוק מקרקעי ישראל תש"ך-1960

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה של ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: אנחנו נפתח באישור עסקה לפי סעיף 2(6) לחוק מקרקעי ישראל תש"ך-1960.

יעקב אפרתי: לפי מדיניות קק"ל אי אפשר להעביר קרקעות אלא ליהודים.

יעקב אפרתי: אנחנו מחליפים קרקע עם קק"ל ואחר כך משווקים אותה למישהו לא יהודי.

יעקב אפרתי: סלמה זה יישוב בדואי במועצה אזורית משגב.

יעקב אפרתי: היות ואנחנו רוצים לשווק את הקרקע הזאת לבדואים, אנחנו עושים את ההחלפה הזאת.

יעקב אפרתי: ההחלפה הזאת טעונה אישור של ועדת כספים.

אברהם שוחט: זה בהסכמה?

יעקב אפרתי: בוודאי.

אבשלום וילן: למה ועדת כספים צריכה לאשר עסקה כזאת?

אברהם שוחט: זה החוק.

סמדר אלחנני: מר אפרתי, בפסקה 3 יש טעות.

יעקב אפרתי: את צודקת, צריך להיות רשום שהמדינה מוסרת לקרן קיימת.

יעקב ליצמן: אנחנו הולכים להצביע על אישור עסקה לפי סעיף 2(6) לחוק מקרקעי ישראל תש"ך- 1960 בין קק"ל למדינת ישראל.

יעקב ליצמן: בסעיף 3 בפסקה 2 יבוא "בתמורה מוסרת המדינה לקק"ל".

יעקב ליצמן: מי בעד העסקה, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: בעד – 8 נגד – 0 אושר ב.

יעקב ליצמן: תקציב רשות השידור לשנת 2003.

נחום לנגנטל: אני מתכבד לפתוח את הישיבה שנוגעת לתקציב רשות השידור.

נחום לנגנטל: ועדת המשנה החליטה להמליץ בפני מליאת הוועדה לאשר את התקציב ואת האגרה.

נחום לנגנטל: חבר הכנסת שוחט, בבקשה.

אברהם שוחט: אני לא קראתי בעיון את החומר, גם הטענות שלי לא נוגעות לתקציב.

אברהם שוחט: אני מניח שבראל, שמכיר טוב את הרשות, עשה עבודה טובה, הגיע לחיסכון.

אברהם שוחט: אני מקווה שהדברים מתנהלים כהלכה.

אברהם שוחט: כשהייתי שר אוצר קיימתי הרבה ישיבות עם יושבי הראש והמנכ"לים של רשות השידור, שכן הרשות היתה במצב משברי לאורך כל הדרך.

אברהם שוחט: ברגעים מסויימים עשיתי הכל כדי שהרשות לא תקרוס, כי אני מאוד בעד השידור הציבורי.

אברהם שוחט: גם פה בוועדה, כאשר גורמים שונים אמרו לבטל את האגרה ואפילו הציעו הצעה בעד ביטול האגרה, הייתי בדעה שצריך את האגרה.

אברהם שוחט: אני חושש שדמותו של השידור הציבורי עלולה להיפגע.

אברהם שוחט: מתי זה יכול לקרות?

אברהם שוחט: השידור הציבורי עלול להיפגע כאשר גורמי השילטון, בדרך כלל זה לשכת ראש הממשלה או השר הממונה, מתערבים ויוצרים דברים בלתי מתקבלים על הדעת.

אברהם שוחט: כתוצאה מהנסיעות אני צרכן רדיו יותר מאשר צרכן טלוויזיה.

אברהם שוחט: אני אוהב את התוכניות האקטואליות כי זה חלק מהעבודה שלי.

אברהם שוחט: אם אני נהנה זה בכלל טוב כי זה גם עבודה וגם הנאה.

אברהם שוחט: אני רוצה להעיר הערה שמבחינתי היא קריטית עד כדי הצבעה בעד או נגד התקציב.

אברהם שוחט: כאשר אני שומע את המראיין הנבחר אורי דן משתתף בתוכנית רדיו ומביע דעות שמשרתות את אדונו.

אברהם שוחט: .

אברהם שוחט: הוא נכנס לתפקיד בגלל אדונו וממלא את מה שאדונו ציפה ממנו.

אברהם שוחט: אני לא מתנגד שאנשים יביעו דעות כאלו ואחרות.

אברהם שוחט: התוכנית "אחד מול אחד" עם צלי רשף וגאולה כהן היא תוכנית לגיטימית.

אברהם שוחט: גם כשמראיינים מישהו בדעה קיצונית זה בסדר.

אברהם שוחט: כאשר יושב מראיין, שאין תקדים לזה באף אחת מהתוכניות,ואומר את דעותיו זה דבר בלתי נסבל.

אברהם שוחט: מבחינתי זה קו אדום שהרשות חצתה.

אברהם שוחט: הייתי מבקש מהמנכ"ל, מהיושב-ראש וממנהל הרדיו להגיד דברים ברורים בעניין הזה.

אברהם שוחט: אם הג'נטלמן הזה, שמתנהג כפי שהוא מתנהג בשידורי הרדיו, ימשיך להיות חלק מהשידור הציבורי, אני לא יכול להצביע בעד התקציב.

אברהם שוחט: כל הכבוד לך, בראל, על כל הדברים הטובים שעשית.

אברהם שוחט: אני משוכנע שכל מה שצריך לעשות תעשו, אבל להפוך את השידור הציבורי למה שהוא נהפך כתוצאה מתפוח אחד רקוב בתוך שק של תפוחים, בעיני זה לא מתקבל על הדעת.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להציע לכולנו לעשות הפרדה בין אישור תקציב לבין מראיינים כאלה או אחרים שיושבים בתוכניות.

יוסף יצחק פריצקי: אני בא ממפלגה שזה בכלל בון-טון ברשות השידור לתקוף אותה בכל כיוון שלא יהיה – החל מתוכניות הבוקר ועבור דרך הפטפטת.

יוסף יצחק פריצקי: לשמאל לקחו את אחד מהנכסים שהוא ניכס לעצמו פעם, שזה העניין של דת ומדינה.

אברהם שוחט: מי תוקף אתכם?

יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה להגיד את זה לפרוטוקול.

אברהם שוחט: השדרנים תוקפים אתכם?

יוסף יצחק פריצקי: כן.

יוסף יצחק פריצקי: הייתה היום תוכנית ביומן הבוקר של שדר מאוד ידוע.

יוסף יצחק פריצקי: מראיין אובייקטיבי הוא לא היה, אז מה.

יוסף יצחק פריצקי: בייגה, תכתוב תלונה, או תלך לאמנון נדב ותגיד לו שזה לא בסדר.

יוסף יצחק פריצקי: שאנחנו לא נאשר את התקציב בגלל איזה שהוא שדר?

צלי רשף: יוסי, מה הקו האדום?

יוסף יצחק פריצקי: הקו האדום הוא כשיש מינויים פוליטיים למשרות של עורכים או של מנהלים.

יוסף יצחק פריצקי: אפילו בייגה אומר שיש לו בעיה עם אדם אחד.

יוסף יצחק פריצקי: מקובל עלי.

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שזה באמת לא בסדר, אבל לעצור תקציב לרשות שאני רוצה את עצמאותה?

יוסף יצחק פריצקי: אני לא חושב שצריך לעשות את זה.

יוסף יצחק פריצקי: כולנו פה ערב בחירות, כולנו צריכים את השידור הציבורי, כולנו רוצים להתראיין.

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע להוציא את רשות השידור מחוץ לזה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע לאשר לה את התקציב.

יוסף יצחק פריצקי: תלונות והערות יש לי בשפע.

יוסף יצחק פריצקי: תאמין לי, פי 10יותר מאשר לך.

אבשלום וילן: בייגה, אני חושב שהביקורת שלך נכונה ומוצדקת, ואני רוצה לשמוע ממנהל הרדיו מתי יהיה לדברים האלה סוף.

אבשלום וילן: כשפואד בן-אליעזר היה יושב-ראש מפלגת העבודה ושר ביטחון, מתן וילנאי היה אמור להיות השר המפקח.

אבשלום וילן: במו ידכם ויתרתם על זה משיקולים פנימיים ונתתם לראש הממשלה להשתלט.

אבשלום וילן: מאז ימי בן-גוריון לא היתה מעורבות כזאת של משרד ראש הממשלה בנעשה ברשות השידור.

אבשלום וילן: אני פונה ליושב ראש הוועד המנהל לדאוג שהפוליטיזציה ברשות השידור תעוף משם כמה שיותר מהר.

אברהם שוחט: דובי וייסגלס, עו"ד של שרון, היה מראיין בסדר.

אברהם שוחט: הוא לא היה מביע את הדעות שלו.

אבשלום וילן: אני פונה למר נתן, יושב-ראש מליאת רשות השידור, לדאוג לכך שלא תהיה פוליטיזציה לא מימין ולא משמאל.

אבשלום וילן: כל ראש ממשלה מנסה להשתלט על הערוץ.

אבשלום וילן: לא צריך לתת לו לעשות את זה.

אבשלום וילן: תפקידכם לדאוג לכך.

אבשלום וילן: בייגה, אני חושב שיש הרבה בעיות עם אמנון נדב בניהול הרדיו, אבל אני לא רוצה כאיש פוליטי לנהל איתו חשבונות.

אבשלום וילן: הוועדה הזאת, לפני שנתיים או שלוש עצרה 4 חודשים את תקציב רשות השידור כאשר היה ויכוח על תוכנית ההבראה, על המטרות ועל המטלות.

אבשלום וילן: זה היה ענייני.

אבשלום וילן: אני לא מוכן כאיש פוליטי, 4 שבועות לפני בחירות להגיד שאני לא מאשר את התקציב בגלל שיש לי בעיה, ויש לי בעיה, עם אורי דן.

אבשלום וילן: אני בעד לאשר את התקציב, כאשר במקביל יושב-ראש הוועד המנהל יביא לנו דיווח מה עושים בנושא הזה.

יצחק גאגולה: אני רוצה להתחיל בהערכה לאנשים שיושבים כאן – קודם כל למנכ"ל יוסף בראל על השינויים החיובים שהוא התחיל לעשות במערכת שהוא יושב בראשה.

נחום לנגנטל: בעניין הזה אתה מסכים עם בייגה.

יצחק גאגולה: יש עוד הרבה מה לשפר במערכת.

יצחק גאגולה: האיש שהזכרתם הוא לא היחיד.

יצחק גאגולה: יש הרבה אנשים בערוץ אחד, כמו אמנון אברמוביץ, שהם לא פחות גרועים מאורי דן.

יצחק גאגולה: לצערי הרב, יש מגזר חשוב מאוד במדינה שלא בא לידי ביטוי.

יצחק גאגולה: אני אמנם מצביע בעד התקציב, אבל זה לא אומר שהמערכת לא רקובה והיא לא צריכה שיפור.

קולט אביטל: דווקא משום שאנחנו במערכת בחירות, אי אפשר לנצל היום את הרדיו הממלכתי לצורך תעמולת בחירות.

קולט אביטל: שמעתי מראיינות נוזפות בפוליטיקאים ואומרות "אני נוזפת בך, תסתום את הפה".

קולט אביטל: .

יוסף בראל: איפה?

קולט אביטל: בערוץ הראשון של הטלוויזיה.

אברהם שוחט: לא בסגנון הזה.

קולט אביטל: בדיוק בסגנון הזה.

קולט אביטל: אי אפשר לעבור את הקווים האדומים ולתת לסיפור של אדון אורי דן, שהוא שליחו של ראש הממשלה, להמשיך.

קולט אביטל: חובת

קולט אביטל: כם היום להפסיק את הסיפור הזה.

צלי רשף: אני הבעתי את דעתי לעניין תקציב רשות השידור בישיבה של ועדת המשנה.

צלי רשף: אני חושב שראוי לאשר את התקציב הזה.

צלי רשף: עסקנו כאן בכמה וכמה שאלות ענייניות שראוי לטפל בהן.

צלי רשף: העובדות שמעלה אותן כאן חבר הכנסת בייגה שוחט הן עובדות נכונות.

צלי רשף: אני מסכים עם יוסי פריצקי, שאנחנו כוועדת כספים בזמן אישור תקציב לא צריכים לקבוע את ההרכב האנושי של השדרים, של העורכים, של הכתבים, וכו', אבל פרשת אורי דן היא לא פרשה שעוסקת בעוד שדר או בעוד כתב או בעוד מינוי ברשות השידור.

צלי רשף: המקרה שמעלה אותו חבר הכנסת שוחט הוא מקרה קשה ביותר, הוא מקרה שיש מקום להפוך אותו למקרה של מבחן ואין להסתפק באיזו שהיא אמירה שכביכול יחזרו אלינו עם תשובה, כי אנחנו יודעים מה התשובה, אנחנו מכירים את כל מי שמעורב.

צלי רשף: אני חושב שמנהלי רשות השידור צריכים לבקש מאיתנו היום הצבעת מחאה בנקודה הזאת כדי שנתמוך בהם.

צלי רשף: אני משוכנע בזה שאף אחד מהמנהלים של רשות השידור, שאף אחד מהעורכים של רשות השידור, שאף אחד מהאנשים שאחראים על השידור הציבורי לא מקבל את העובדה שיש הנחתה של עוזר ראש הממשלה כשדר ברדיו.

צלי רשף: לא היה כדבר הזה.

צלי רשף: אני חושב שיש על זה קונצנזוס מקיר לקיר.

צלי רשף: יש פה השפעה שאסור לתת לה יד.

צלי רשף: עם כל הכבוד לאורי דן, הוא לא ישנה את דעת הקהל במדינת ישראל לפה או לשם, אבל עדיין תשאל השאלה אם המערכת הפוליטית מגינה על העצמאות של רשות השידור ומגינה על רשות השידור.

צלי רשף: יוסי פריצקי השקיע לא מעט זמן בישיבת ועדת המשנה שלנו כדי להבטיח שמינוי, שאנחנו יודעים שהמוטיבציה שלו היא תקציבית, לא יהיה.

צלי רשף: מינוי של חשב לרשות השידור לא ייעשה בדרך שיתן למערכת הפוליטית יכולת התערבות.

צלי רשף: שעה אחר כך יוסי פריצקי אומר לנו להתעלם מהעניין הזה.

יוסף יצחק פריצקי: צלי, ההשוואה לא במקום.

צלי רשף: ההשוואה במקום.

צלי רשף: פה אנחנו רואים תוצאה של התערבות גסה של המערכת הפוליטית.

צלי רשף: אם היינו שואלים בחדר סגור את אנשי רשות השידור, שאמונים על עצמאות השידור הציבורי, הם היו מבקשים הצבעת מחאה.

צלי רשף: בסופו של דבר יהיה תקציב לרשות השידור, וזה יהיה התקציב הזה.

צלי רשף: אני קורא לך, יוסי פריצקי, לשקול מחדש אם לא צריכה לצאת מהוועדה הזאת הצבעת מחאה שתעביר לרשות השידור תמיכה שלנו להתנגדות הרשות, להתנגדות המנהלים, להתנגדות העורכים לכפייה בוטה של שליח של משרד ראש הממשלה לתפקיד בשידור הציבורי.

צלי רשף: אם המערכת הפוליטית תגיד אמירה מאוד ברורה בעניין הזה, אני חושב שאנחנו נשים מחסום במקום הנכון לאפשרות שמישהו יראה בזה תקדים ומישהו יראה בזה איזה שהוא אור ירוק לעשות מינויים נוספים מהסוג הזה גם בעתיד.

צלי רשף: למרות שאני מצטרף לכל הדברים שאמר בייגה שוחט בעניין תקציב רשות השידור, אני חושב שאם נצביע כאן היום הצבעה שתביע את מורת רוחנו מההמצאות של אורי דן נעשה שירות חשוב מאוד לדמוקרטיה הישראלית.

נחום לנגנטל: נניח שאנחנו מצביעים היום על פי הצעתו של חבר הכנסת בייגה שוחט נגד תקציב רשות השידור, אז רשות השידור תצטרך לעשות בדיקה ולחזור אלינו עם ההחלטה לגבי אורי דן.

נחום לנגנטל: זה התהליך שאתה רוצה?

נחום לנגנטל: אם אתה רוצה שנצביע נגד אורי דן כהחלטה, בקשה, אבל אם אתה אומר לא לאשר להם את התקציב.

נחום לנגנטל: .

צלי רשף: אתה יודע שאם תהיה כאן היום הצבעה שלא תאשר את תקציב רשות השידור, יצא מכאן מסר חזק מאוד לציבור הישראלי לגבי העניין של אורי דן.

צלי רשף: אם זה יביא מחר לפיטוריו של אורי דן, יכול להיות שכן, יכול להיות שלא, אבל תהיה אמירה.

צלי רשף: .

נחום לנגנטל: על זה אני מסכים איתך.

נחום לנגנטל: מתי תהיה אגרה?

נחום לנגנטל: הם צריכים להתחיל לגבות אותה.

צלי רשף: זה יגרום לתהליך מואץ של טיפול בנושא הזה.

צלי רשף: אנחנו מוכנים להתכנס גם מחר.

רחמים מלול: צלי, מעולם לא היה תקדים שהעמדנו הצבעה על תקציב כלשהו בפיטוריו של אדם.

צלי רשף: אנחנו לא מדברים על אדם.

איתן כבל: הוועדה הזאת ערבבה תחומים ונושאים חדשות לבקרים.

איתן כבל: מה פתאום כולכם מתאחדים סביב השאלה הזאת?

איתן כבל: המקרה של אורי דן הוא הזרקור הגדול.

יאיר פרץ: יש עוד כמה כאלה?

איתן כבל: כולם נותנים לג'ו מחמאות, אבל יש נושאים נוספים לגבי דרך הניהול שלא קשורים לפוליטיקה.

איתן כבל: זה עניינים של התנהלות חוקית של מערכת.

אברהם נתן: יצא מכרז.

איתן כבל: אנחנו יודעים במה מדובר.

יוסף בראל: הוא צודק, יצא מכרז.

איתן כבל: אתה רוצה שאני אביא לך את ההתכתבויות?

איתן כבל: המכרז הזה כבר יוצא שנה ומשהו.

יוסף בראל: אני אשם לגבי מה שהיה לפני 6 חודשים?

איתן כבל: אני לא מאשים אף אחד.

איתן כבל: אנחנו נצביע נגד, כי אנחנו רוצים להביע את מחאתנו ואת מורת רוחנו מאופן ההתנהלות.

איתן כבל: עם כל הכבוד, אין תקדים למצב הזה.

איתן כבל: אין לי בעיה עם העמדות של אורי דן, אבל למה ברדיו צריך לשמוע את לשכת ראש הממשלה באופן הגס והבוטה?

איתן כבל: גם אתם חברי הכנסת יודעים לגבי האווירה והאופן שבהם הדברים מתנהלים שם.

יובל שטייניץ: אני לא האחרון כאן שיש לו ביקורת על התקשורת.

יובל שטייניץ: נדמה לי שמזה שנים אני מבקר את רשות השידור על חוסר איזון, על חוסר הוגנות פוליטית.

יובל שטייניץ: עד היום, למרות שיש שיפור בשנים האחרונות בהוגנות ובמקצועיות של רשות השידור, יש לי ביקורת על קיפוח של הציבור השמרני לאומי-דתי לעומת המחנה הנאור או השמאלי ליברלי.

יובל שטייניץ: אני אתייחס ספציפית לשני השמות שהושמעו כאן.

יובל שטייניץ: היתה לי ביקורת חריפה על אורי דן.

יובל שטייניץ: למרות שהוא איש מפלגתי אני השמעתי את הביקורת בקול גדול.

יובל שטייניץ: כשיש לי ביקורת על התקשורת אני משמיע אותה גם כאשר היא כלפי אנשים שהם כביכול בצד שלי.

יובל שטייניץ: יש לי גם ביקורת חריפה מאוד על אמנון אברמוביץ.

יובל שטייניץ: שני האנשים האלה באופן שיטתי בחודשים האחרונים פגעו בי אישית לא פעם אחת ולא פעמיים, אבל אני לא מבין מה עניין שמיטה להר-סיני.

יובל שטייניץ: בכל השנים שהיתה לי ביקורת על נטייה השמאלית החזקה ברשות השידור, אף פעם לא עלה בדעתי לבקש מהכנסת למנוע מהרשות תקציב או להציע את ביטול האגרה של הטלוויזיה.

יובל שטייניץ: אם יש לנו ביקורת על צה"ל, אנחנו נשהה את תקציב הביטחון?

יובל שטייניץ: אם יש לנו ביקורת על ההשכלה הגבוהה בישראל, אנחנו בכנסת נעצור את תקציב ההשכלה הגבוהה?

יובל שטייניץ: ביקורת צריך להשמיע ומותר להשמיע על התקשורת ועל רשות השידור.

יובל שטייניץ: לי, דרך אגב, יש ביקורת על כמה וכמה שדרים שמנימת דבריהם ברור במי הם תומכים, כאשר זה לא בי ובצד שלי.

יובל שטייניץ: אף פעם לא עלה בדעתי לבקש לעכב את התקציבים של רשות השידור.

יובל שטייניץ: על המשטרה יש לי ביקורת חריפה.

יובל שטייניץ: אני אפילו הגשתי בג"ץ נגד המינוי של ניצב מזרחי.

יובל שטייניץ: עלה בדעתי פעם לומר שבגלל תלונתי אני אעכב את תקציב המשטרה?

יובל שטייניץ: להיפך, לחמתי בעד הגדלת תקציב משטרת ישראל בשנים האחרונות, למרות הביקורת החריפה שיש לי על דרך ההתנהלות של המשטרה ועל כך שאדם מסויים, שאולי הולך להיות נגדו כתב אישום, עוסק היום בחקירות פוליטיות רגישות.

יובל שטייניץ: בייגה, בגלל שאני מעריך את הענייניות שלך אני מציע שתאמץ את הכלל שגם אני נקטתי בו לגבי רשות השידור במשך כל השנים.

יובל שטייניץ: כשהיתה לי ביקורת על רשות השידור השמעתי אותה בקול רם, לא התביישתי.

יובל שטייניץ: אף פעם לא חששתי מהתגובה של מישהו ברשות השידור שאולי יכעס עלי.

יובל שטייניץ: כשעולה הסיפור של התקציב, הדבר האחרון שאנחנו צריכים לעשות זה להתנות את אישור התקציב בקבלת הביקורת שלנו.

יובל שטייניץ: אני מציע שכולנו ננקוט לפי עיקרון הענייניות.

יובל שטייניץ: תקציב לא עוצרים בגלל ביקורת על מערכת.

נחום לנגנטל: אין מחלוקת עניינית עם חבר הכנסת שוחט לגבי הנושא של תקציב רשות השידור.

נחום לנגנטל: אנחנו עקבנו אחרי הביצוע בהרבה מאוד ישיבות.

נחום לנגנטל: אנחנו חושבים שהמגמה היא מגמה חיובית.

נחום לנגנטל: אין מחלוקת על כך שהתקציב הוא תקציב ראוי.

נחום לנגנטל: יש בינינו מחלוקת בנושא של אורי דן.

אברהם שוחט: אורי דן הוא לא עיתונאי, הוא איש פוליטי.

יובל שטייניץ: אמנון אברמוביץ הוא לא עיתונאי בעיני, הוא סתם אדם גס רוח שמבטא את עמדותיו.

יוסף בראל: בייגה, אתה כשר אוצר היית הדמוקרט הגדול ביותר.

יוסף בראל: בתקופת היותך שר אוצר הותקפת ברשות בצורה הכי חריפה ואף פעם לא התרעמת.

יוסף בראל: רשמנו בפנינו את העניין.

יוסף בראל: תן לי לנהל את העניין בצורה המתאימה לרשות ציבורית.

יוסף בראל: אני לא רוצה להתבטא כאן בנושאים שהמקום להתבטא בהם הוא מוסדות רשות השידור.

יוסף בראל: אני מבטיח לך אישית שהנושא הזה יקבל טיפול אינטנסיבי.

יוסף בראל: נורא חשוב לי שההצבעה תהיה פה אחד.

יוסף בראל: אני מבקש מכם לתת לנו לטפל בעניינים.

אברהם שוחט: על איזה ציר זמן?

יוסף בראל: אני חבול מהחבטות שקיבלתי בחודש האחרון.

יוסף בראל: ידעתי למה אני נכנס.

יוסף בראל: כל מערכת בחירות שניהלתי רצחה אותי.

יוסף בראל: תן לי לנהל את העניין.

יוסף בראל: אני אנהל אותו על פי חוק רשות השידור.

יוסף בראל: אל תערב את התחום הזה כאן.

יוסף בראל: תאמין לי, מחר זה יהיה משהו אחר.

מיכאל נודלמן: אני באתי לכאן כדי להצביע בעד תקציב רשות השידור כי ראיתי שיש שיפורים.

מיכאל נודלמן: יש לי בקשה שעולה קצת כסף.

מיכאל נודלמן: אתם עשיתם תרגום ל"מבט" ברדיו רקע והפסקתם את זה.

מיכאל נודלמן: תרגום עולה כל כך הרבה כסף?

מיכאל נודלמן: יש 500 אלף אנשים שלא מבינים עברית.

יוסף בראל: תן לי לטפל בזה.

אברהם שוחט: אנחנו מבקשים התייעצות סיעתית.

נחום לנגנטל: במהלך הדיונים פה על התקציב ניסינו להשפיע על דברים מסויימים בתוך רשות השידור.

נחום לנגנטל: אני לא רוצה להיות תמים ולהגיד שתמיד היינו עניינים.

נחום לנגנטל: אני חושב שנעשו דברים מאוד חיוביים ברשות השידור מבחינת פרוייקטים, מבחינת הפקות.

נחום לנגנטל: זה הולך בכיוון הנכון.

נחום לנגנטל: אין עדיין תוצאות מספיק ראויות בעיני, אבל זה הולך בכיוון הנכון.

נחום לנגנטל: בעניין הזה אני חושב שהתקציב הוא בסדר.

נחום לנגנטל: אני מקווה שאתם בקדנציה הבאה תמשיכו ללחוץ כדי שרשות השידור תהיה לתפארת.

נחום לנגנטל: היא יכולה להיות עם האנשים שנמצאים כרגע במערכת.

נחום לנגנטל: התהליך של אורי דן זה דבר שנותן אגרוף בפרצוף לכל אותם אנשים שהם חסידי השידור הציבורי.

נחום לנגנטל: סביב השולחן הזה לא נפטר אדם.

נחום לנגנטל: מנכ"ל רשות השידור אמר שהוא יטפל בזה במוסדותיו.

נחום לנגנטל: אני חושב שלא צריכה להיות הצבעה נגד כדי שהם יבינו מה הם צריכים לעשות, מספיק מה שנאמר כאן.

נחום לנגנטל: אני מבקש שבהתייעצות שלכם תקחו את זה בחשבון.

נחום לנגנטל: בעוד שתי דקות נערוך הצבעה.

נחום לנגנטל: (התייעצות סיעתית)

אברהם שוחט: לאור הודעתו של מנכ"ל רשות השידור שהנושא ייבדק באינטנסיביות במוסדות המתאימים, ולאור והתחושה של כולם שזה מקרה חריג אנחנו נצביע בעד התקציב.

נחום לנגנטל: מי בעד אישור תקציב רשות השידור לשנת 2003 כפי שמונח בפניכם, ירים את ידו?

נחום לנגנטל: ה צ ב ע ה בעד – 9 נגד – 0 אושר מי בעד הטלת אגרת רשות השידור על החזקת מקלטי טלוויזיה?

נחום לנגנטל: ה צ ב ע ה בעד – 9 נגד – 0 אושר ג.

נחום לנגנטל: כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (גילוי נאות ומסמכים (תיקון), התשס"ג-2003.

אברהם שוחט: אני קורא בעיתון שהממשלה מאריכה בצורה כזאת או אחרת את הרישיון של בז"ן.

אברהם שוחט: אני לא רוצה להגיד כי אני לא מכיר את תוכן ההסדר, אבל נראה לי שדבר מהסוג הזה צריך לבוא לידיעת ועדת כספים, אם לא לאישורה.

אברהם שוחט: את זה צריך לשאול את היועצת המשפטית.

אברהם שוחט: בחברת חשמל, כשנגמר הזיכיון הוציאו חוק מיוחד.

אברהם שוחט: הייתי מבקש מהיועצת המשפטית לבדוק מה ההסדר שהגיעה אליו הממשלה, ואם הדבר לא צריך לעבור את אישורה של ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: בסדר, אני אבדוק.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת גאגולה יזם הצעת חוק.

יעקב ליצמן: מצאתי לנכון, אם חבר הכנסת גאגולה לא חוזר לכנסת הבאה, לסיים את הנושא הזה בנוכחות חבר הכנסת גאגולה במושב הנוכחי.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים על כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (גילוי נאות במסירת מסמכים) (תיקון), התשס"ג-2003.

מוטי פיין: הנושא הזה נדון כאן בצורה לא פורמאלית.

מוטי פיין: היינו צריכים להעביר פרוצדורה שמחייבת את אישור הנגיד ואת אישור שר האוצר.

מוטי פיין: השלב האחרון הוא אישור ועדת הכספים של הכנסת.

מוטי פיין: העניינים נדונו כבר מזמן.

מוטי פיין: עיקר הכללים האלה זה שיפור הגילוי הנאות ללקוחות בענייני עמלות.

יעקב ליצמן: זה לא לפי מה שדנו בישיבה הקודמת.

יעקב ליצמן: יש פה כמה שינויים.

מוטי פיין: אני לא חושב.

מוטי פיין: הרעיון המרכזי הוא ליידע את הלקוח בעמלה שהוא יצטרך לשלם טרם ביצוע היסקה.

מוטי פיין: עד היום אנחנו חיים בעיקר מלוחות בסניף, מהודעות בעיתונים.

יצחק גאגולה: אני מודה לך, כבוד היושב-ראש, שכינסת את הוועדה ונתת לי את הזכות להוציא משהו אל הפועל מהצעת החוק שלי.

יצחק גאגולה: ישנן 2 נקודות מרכזיות ששונו מהצעתו של המפקח על הבנקים מהפעם הקודמת.

יצחק גאגולה: נושא ראשון זה יידוע בעל-פה.

יצחק גאגולה: ליידוע בעל-פה יש חשיבות גדולה.

יצחק גאגולה: יידוע באינטרנט אינו דומה ליידוע בעל-פה.

יצחק גאגולה: יש בציבור שלי אנשים שלא יודעים לקרוא ולכתוב.

יצחק גאגולה: איך ניידע אותם?

יצחק גאגולה: אם אנחנו עושים מעשה, אני מציע שנעשה אותו עד הסוף.

יצחק גאגולה: דבר שני זה הנושא של ריכוז תקופתי של כל העמלות, שזה אומר שמידי רבעון או מידי חצי שנה יידעו את משקי הבית ואת המגזר העסקי על כל העמלות שהם חוייבו.

יצחק גאגולה: בסופרמרקטים, למשל, מיידעים את הלקוחות במחירים של כל מוצר ומוצר.

יצחק גאגולה: אני חושב שזה חסר מאוד במסמך שהוגש לנו.

גלית אבישי: אני מאוד שמחה על הכללים האלה, אני חושבת שהם כללים חשובים.

גלית אבישי: אני יודעת שהפיקוח על הבנקים עשה עבודה מאוד יסודית על-מנת להשוות את רמת הגילוי בארץ למה שקורה בעולם.

גלית אבישי: המפקח על הבנקים כתב בזמנו שהוא רוצה להביא לרמת גילוי נאותה, בידיעה שגילוי נאות כזה יכול או מהווה תנאי הכרחי לתחרות.

גלית אבישי: הוא אמר שההגינות הבסיסית וחובת הבנקים כלפי הלקוחות מחייבות את הגילוי הנאות על-מנת למנוע הטעייה של הלקוח, על-מנת למנוע ניצול לרעה של חוסר ידיעת הלקוח.

גלית אבישי: עם כל התשבחות שיש לי לבנק ישראל על העבודה הנהדרת הזאת, יש עדיין שני דברים עקרוניים שחסרים בטיוטה הזאת, כאשר אחד מהם היה בטיוטה הקודמת של המפקח על הבנקים.

גלית אבישי: הדבר הראשון העקרוני זה חובת יידוע בעל-פה.

גלית אבישי: כשצרכן מקבל נייר וחותם עליו, גם אם כתובה שם העלות הוא לא תמיד שם לב.

גלית אבישי: אם אנחנו רוצים יידוע, חשוב שבדלפק ייאמר לנו שעלות הפעולה היא כך וכך.

גלית אבישי: למה אנחנו מבקשים את הגילוי הנאות?

גלית אבישי: מדובר במערכת מאוד סבוכה, עם הרבה מאוד עלויות.

גלית אבישי: גם הפיקוח על הבנקים מסכימים איתנו שקשה לצרכן להתמצא בסבך הזה.

גלית אבישי: להוראה העודפת הזאת של היידוע בעל-פה יש חשיבות אדירה מבחינת הצרכן.

גלית אבישי: דבר נוסף שלדעתי הוא קריטי זה ריכוז שנתי של כמה שילמנו על העמלות באותה שנה.

גלית אבישי: זה חשוב לצרכן.

יעקב ליצמן: מקבלים את זה היום.

גלית אבישי: רק עמלות עיקריות.

יעקב ליצמן: מה נשמט?

גלית אבישי: הדיווח השנתי והרבעוני לגבי כלל העמלות.

ורדה לוסטהויז: יש היום סעיף בחוק שמחייב דיווח תקופתי לגבי עמלות של שירותים עיקריים, כאשר יש הגדרה לשירותים עיקריים.

ורדה לוסטהויז: בשעתו היה סעיף שאמר שיהיה גילוי תקופתי על כל העמלות.

ורדה לוסטהויז: אנחנו הורדנו את זה, כי בינתיים קיבלנו את כללי הגילוי הנאות.

מוטי פיין: זה שאישרתם לפני כחודשיים.

ורדה לוסטהויז: לפי הסעיף הקודם הרחבנו איזו שהיא הוראה שנתנה מענה מספק למה שנדרש.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שזאת לא שאלה עקרונית.

ורדה לוסטהויז: בתיקון שנכנס לתוקף כתוב: "חויב לקוח בעמלה, יודיע התאגיד הבנקאי את מהות העמלה, שיעורה, סיכומה ודרך חישובה".

ורדה לוסטהויז: אצלנו בכללים המילה "יודיע" זה יודיע בכתב.

ורדה לוסטהויז: הכוונה פה היא שמיד אחרי ביצוע עסקה כלשהי שעבורה נגבית עמלה, התאגיד הבנקאי יודיע בכתב כמה עמלה נלקחה.

יעקב ליצמן: האם מישהו ביקש שתורידו את זה?

ורדה לוסטהויז: זאת הוראה שאושרה.

ורדה לוסטהויז: הגברת אבישי רוצה ריכוז תקופתי.

ורדה לוסטהויז: אנחנו היינו בדעה שעדיף שלקוח יקבל דיווח מיידי על סכום העמלה שנגבתה ממנו, ולא שיקבל את זה תקופתית כשהוא לא זוכר איזו עסקה הוא עשה.

יעקב ליצמן: האם הבנקים ביקשו להוריד את הסעיף הזה?

מוטי פיין: לא.

ורדה לוסטהויז: כשראיתי את זה אמרתי למוטי פיין שזה מיותר.

גלית אבישי: העובדה שצרכן מקבל אחרי כל פעולה שהוא עושה את העלות של אותה פעולה, זה עדיין לא מייתר את הסך הכל.

גלית אבישי: לסך הכל יש משמעות אדירה.

גלית אבישי: צרכנים יודעים כמה הם שילמו עבור עמלות בנקאיות בשנה הזאת או ברבעון הזה, בדיוק כמו שהסך הכל בסופרמרקט חשוב לנו.

גלית אבישי: אחד לא מייתר את השני.

סמדר אלחנני: את לא מקבלת את סך כל הקניות הרבעוניות שלך בסופר.

גלית אבישי: לא איכפת לי לקבל את הסך הכל רק פעם בשנה.

מוטי פיין: לוח השירותים העיקריים, שכלל קודם כ-30 עמלות, הורחב מאוד וכולל היום כ-60 עמלות.

מוטי פיין: מקבלים בסך הכל הרבעוני את כל מה שמשק בית או אנשים פרטיים יכולים לצרוך.

מוטי פיין: אני לא יודע למה צריך את מה שגלית אבישי מבקשת.

פרדי וידר: תשעים ומשהו אחוז מציבור הלקוחות משתמש ב5,6 סוגים של עמלות.

פרדי וידר: אני לא יודע על איזה לקוחות מדברת גברת אבישי.

פרדי וידר: רוב הציבור משתמש במספר קטן מאוד של עמלות.

יעקב ליצמן: 50% מהציבור משתמש בהוראת קבע כזו או אחרת.

יעקב ליצמן: גביתם על זה איזו שהיא עמלה.

יעקב ליצמן: בעקבות דיונים בוועדת הכספים שינו דברים.

פרדי וידר: אני לא מבין את האנלוגיה.

פרדי וידר: אני לא מדבר עכשיו על דעות, אני מדבר על עובדות.

יעקב ליצמן: גם אני מדבר על עובדה.

פרדי וידר: אנחנו מדברים על דיווח ללקוחות.

פרדי וידר: הרוב המכריע של משקי הבית משתמשים באותן עמלות שכלולות ברשימת העמלות העיקריות, אפילו בחלק קטן מהן.

פרדי וידר: על זה יש דיווח רבעוני מפורט לכל לקוח.

פרדי וידר: עכשיו אומרת הגברת אבישי שהצרכן שעומד לנגד עיניה הוא כזה שצריך לשלוח לו גם פעם בשנה.

פרדי וידר: התביעה הזאת היא תביעה אנטי-צרכנית, כי כל פעולה כזאת עולה כסף.

פרדי וידר: עלויות לא מתאדות.

פרדי וידר: עומד איזה שהוא צרכן לנגד עיניה של המועצה, שמקבל דיווח פר עיסקה ודיווח רבעוני.

פרדי וידר: לא מספיק?

פרדי וידר: צריך גם לסכם לו? בסופרמרקט, למיטב ידיעתי, מסכמים לצרכן רק את הקניות של אותו יום.

פרדי וידר: אני קונה באותו סופרמרקט כל השנה, ומשום מה הסופרמרקט אף פעם לא שלח לי את הסכום שהוצאתי אצלו בשבוע, ברבעון או בשנה.

פרדי וידר: בכל הוראה צריך שיהיה איזשהו הגיון.

פרדי וידר: זה נטול היגיון לדרוש שיסכמו עבור כל אחד.

פרדי וידר: .

יעקב ליצמן: מה לגבי דיווח בעל-פה?

פרדי וידר: הדבר הזה פרובלמטי.

פרדי וידר: הוא פרובלמטי לא מפני שיש בעיה של מיתרי קול, אלא מפני שמדובר בהוראה חוקית.

פרדי וידר: ההוראה החוקית אומרת שהפקיד צריך להגיד לו.

פרדי וידר: אחרי שהוא אומר לו, הוא צריך לתת לו את הטופס לחתום.

פרדי וידר: אני חושב שזאת הצעה שצריך לדחות.

יעקב ליצמן: אני מציע שנוותר על הנושא של החתימה.

יעקב ליצמן: .

פרדי וידר: העניין של הבעל-פה לא יכול להיות.

פרדי וידר: הלקוח יכול לומר שהפקיד לא אמר לו.

פרדי וידר: אנחנו לא מדברים על משהו שחבר'ה מספרים זה לזה, מדובר בהוראת חוק.

יעקב ליצמן: אף אחד לא הולך לבדוק דרך השב"כ אם אמרו לו או לא אמרו לו.

פרדי וידר: הלקוח יתבע כי לא אמרו לו.

פרדי וידר: צריך להבחין בין מצב שהבעלים אומר לעובדים שלו להיות פתוחים ללקוחות, לבין הוראת חוק שחתומה עליו ועדת הכספים, שר האוצר ונגיד בנק ישראל.

יעקב ליצמן: ועדת הכספים חתומה רק על חוק תקציב מבקר המדינה.

פרדי וידר: גם לא ייתכן שזה ייעשה בטלפון, כי אחר כך האיש יגיד "הוא כן אמר לי, הוא לא אמר לי".

פרדי וידר: הדבר הזה לא יכול להיות.

פרדי וידר: דרישת גילוי נאות על פי חוק שמבוססת על כן אמר או לא אמר לא תתכן.

איתן כבל: לגבי העניין הזה אתה צודק.

איתן כבל: גלית, אני בעד שהאזרח יקבל את כל המידע, אבל אני מפחד ממצב של "תפסת מרובה לא תפסת".

איתן כבל: לפעמים מרוב הרצון שלנו לשפר אנחנו סתם משבשים תהליכים.

איתן כבל: לגבי העניין של חובת הדיווח על כל העמלות, אני אומר לך שגם אם אני לא אקרא את זה אני רוצה לדעת, לא משנה אם מדובר בעמלה חד-פעמית, עמלה קטנה או לא קטנה.

איתן כבל: כשאתה מבצע עסקה שאיננה בתחום העניין הנוגע לך אתה שואל הרבה שאלות.

איתן כבל: אני רוצה לדעת על כל שקל שאני משלם לבנק.

איתן כבל: אני אחליט אם אני רוצה לקרוא את זה או לא.

ורדה לוסטהויז: הדיווח קיים.

איתן כבל: אני מדבר על הריכוז.

מוטי פיין: קיים היום ריכוז רבעוני.

מוטי פיין: זה חוק אבי יחזקאל.

גלית אבישי: אנחנו מבקשים שבמקום שיהיה דיווח רק על עמלות עיקריות, שיהיה דיווח על הכל.

פרדי וידר: על כל עמלה, לא חשוב איזו עסקה עשית, אתה מקבל דיווח בזמן אמת.

איתן כבל: מה זה מפריע לך?

פרדי וידר: אתה מקבל דיווח על כל העסקאות שעשית.

פרדי וידר: הרוב המכריע של הלקוחות משתמשים בעשירית מהעמלות העיקריות.

פרדי וידר: על זה אתה מקבל כל רבעון דיווח מפורט.

פרדי וידר: בשביל חריג כזה או אחר נצטרך לבנות מערכת חדשה.

פרדי וידר: אם תשאל אותי אם יש איזה שהוא לקוח שעשה פעם בכמה זמן גם איזו שהיא עסקה שהיא לא במסגרת העמלות עיקריות, אני אגיד לך שכן, אבל אני גם אגיד לך שהוא קיבל יידוע כמה זה עלה לו.

פרדי וידר: דווקא בגלל שזאת פעולה חריגה הוא מקבל.

פרדי וידר: .

איתן כבל: אני הבנתי שהבעיה שגלית מציפה זה לא אם הם נותנים או לא נותנים, אלא עצם העובדה שנותנים רק את העמלות העיקריות.

פרדי וידר: העמלות העיקריות זה מה שתשעים ומשהו אחוזים מהציבור משתמשים.

יעקב ליצמן: ברגע שנבקש פירוט נוסף הלקוח הוא זה שיצטרך לשלם את זה.

יעקב ליצמן: זו עוד הוצאה.

יעקב ליצמן: סתם שישלחו את זה לא צריך.

יעקב ליצמן: אני מציע שזה יישלח למי שיבקש את זה מהבנק.

יעקב ליצמן: אני מציע שהבנקים, אם יש לקוח שרוצה פירוט של העמלות שהוא שילם, יתנו את זה אחת לשנה.

יעקב ליצמן: זאת פשרה הוגנת לגבי הסעיף שביקשת.

איתן כבל: כמה זה יעלה?

יעקב ליצמן: אנחנו נבקש שזה לא יהיה בתשלום.

גלית אבישי: כשהדיון הזה התחיל לפני שנה במאבק שלנו מול העדר הגילוי, הטענה המרכזית של המערכת הבנקאית היתה שאם נדרוש גילוי זה יעלה לנו יותר.

יעקב ליצמן: על כל דבר שמתחיל בדרך מסויימת מוסיפים עדכונים, מציעים שינויים.

גלית אבישי: פרדי טוען שיש 5 עמלות שמשקי הבית משתמשים בהן.

גלית אבישי: המפקח על הבנקים אומר שאין 5 עמלות, יש 60 עמלות.

גלית אבישי: אנחנו יודעים שהצרכנים לא יודעים כמה זה עולה להם בסופו של דבר.

יעקב ליצמן: גלית, אני מציע לך לקבל את הפשרה שלי.

איציק לוי: אין משק בית שמשתמש בכל ה-60, אבל לכל משק בית יש מקבץ אחר מתוך העיקריות.

איציק לוי: זאת הנקודה.

איציק לוי: אתם מטילים פה מטלות על הבנקים.

איציק לוי: .

יעקב ליצמן: אני מוכן להתערב איתך שלא יותר מ-10% יבקשו את זה.

איציק לוי: אם אתה אומר לי שאני צריך להכין טרקטור כדי לפנות אשפה למי שיבקש, זאת אומרת שאני צריך לקנות את הטרקטור.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שאנחנו כל כך מפגרים בטכנולוגיה.

איציק לוי: מדובר על מערכות מחשב ענקיות.

יעקב ליצמן: הפשרה שלי פותרת לך 95% מהבעיה.

יעקב ליצמן: אל תערער על זה.

איציק לוי: המידע צריך להינתן, כאשר צריך לקבוע שמשלמים עבורו עמלה.

יעקב ליצמן: אם אתה לא מסכים אנחנו נצטרך להצביע.

איציק לוי: הפכו את הבנקים לחברת הוצאה לאור.

איציק לוי: לפי ההוראה פה אנחנו צריכים לספק פעם בחצי שנה לכל לקוח שרוצה ספר תעריפון בחינם.

איציק לוי: זה לא הגיוני.

איציק לוי: בכל הערוצים אנחנו נותנים את המידע.

גלית אבישי: כמה אנשים אתה מכיר שיבקשו את הספר המלא?

איציק לוי: אם מספר מועט יבקש, אז למה לעשות את זה?

יעקב ליצמן: זה לפי בקשת הלקוח.

איציק לוי: אני צריך להכין את הספרים לפני זה.

פרדי וידר: אני לא יודע את מי רוצים לרצות בסעיף הזה.

יעקב ליצמן: אני מציע שבמקום פעם בחצי שנה זה יהיה פעם בשנה, כאשר על כל שינוי בתעריפים יודיעו לכל הלקוחות.

איציק לוי: זאת גזירה שהבנקים לא יכולים לעמוד בה.

איציק לוי: בסעיף 5(3) כתוב "ביקש הלקוח לקבל שירות באמצעות מסוף מחשב, טלפון סלולרי או אמצעי אחר בעל צג.

איציק לוי: ." מסוף מחשב וטלפון סלולרי זה לא אותו סוג טכנולוגיה שאפשר להתייחס אליו באותה צורה.

איציק לוי: סלולרי הוא לא צג מחשב, לכן הוא לא יכול להיות באותה קטגוריה.

איציק לוי: ברמת ההגדרה צריך להתייחס לעיקרון של הטכנולוגיה, לא לסוג.

איציק לוי: כמו שלא אומרים אם הפלאפון הוא של נוקיה או של מוטורולה, כך לא צריך להגיד אם זה צג מחשב או טלפון סלולרי.

יעקב ליצמן: מה עומד מאחורי זה?

איציק לוי: אי אפשר לקיים את זה.

ורדה לוסטהויז: אם היה כתוב "אמצעי אחר בעל צג המשמש לתקשורת מקוונת" זה היה בסדר, נכון?

איציק לוי: גם אם הסלולרי יהיה פעם כמו צג זה יכלול אותו.

ורדה לוסטהויז: אם הייתי כותבת "טלפון סלולרי בעל צג המשמש לתקשורת מקוונת" זה מדוייק, נכון?

איציק לוי: זה לא טלפון סלולרי לצורך העניין.

איציק לוי: במכשיר הזה יש פונקציה של מחשב ופונקציה של טלפון.

איציק לוי: הטלפון הסלולרי הוא לא פונקציה מחשבית.

יעקב ליצמן: מה הנוסח שהיית רוצה שיהיה?

ורדה לוסטהויז: הוא רוצה למחוק את המילים "טלפון סלולרי".

יעקב ליצמן: זה מפריע לכם?

ורדה לוסטהויז: רצינו להשתמש במילים "טלפון סלולרי" מהסוג הזה כדי שידעו על מה מדברים, כי היום זה מה שהולך בשוק.

יעקב ליצמן: אם תכתבו "או אמצעי אחר בעל צג המשמש לתקשורת מקוונת, כגון טלפון סלולרי", זה בסדר?

ורדה לוסטהויז: בסדר גמור.

פרדי וידר: מה הכוונה במילים "ככל שזו ידועה" בסעיף 5?

פרדי וידר: מה שידוע זה התעריף של העמלה.

פרדי וידר: מה שאפשר לעשות בדבר הזה זה לתת את העמלה התעריפית באותו מועד.

פרדי וידר: הבנק כמוסד גדול יודע, כי כתוב בתיקים מה ההסדר לקבוצת לקוחות זו וזו, אבל כשעושים את הפעולה, מה שאפשר לתת זה את העמלה התעריפית, אי אפשר לתת משהו אחר.

יעקב ליצמן: אני מניח שכל מה שאנשי בנק ישראל הסכימו לעשות זה לטובת הציבור, זה לא פוגע בבנקים.

יעקב ליצמן: הכללים נראים לי סבירים, לכן אני הולך לתמוך בזה.

פרדי וידר: הבנק יודע שלגבי 5 פעולות ראשונות אותו לקוח פטור, אבל מעבר ל-5 פעולות הוא משלם את העמלה.

פרדי וידר: כשעושים את הפעולה, בדלפק לא יכולים לדעת את זה, יכולים לדעת רק בלילה כשסופרים כמה פעולות הוא עשה עד אותו מועד.

מוטי פיין: כתוב "ככל שידועה".

שגית אפיק: ברגע שכתוב "ככל שידוע בעת מתן השירות" זה פותר את הבעיה.

קריאה: עומד הלקוח מול הפקיד ועושה את הפעולה.

קריאה: הפעולה הזאת עולה לפי התעריפון השגרתי 1.20 ש"ח.

קריאה: בלילה, כשיספרו כמה פעולות הוא עשה החודש, יגלו שהפעולה הזאת היא עדיין בתוך ה-5 שפטורות ולכן היא תעלה לו 60 אגורות.

קריאה: בדף החשבון הוא יראה 60 אגורות במקום 1.20 ש"ח.

קריאה: בעת מתן השירות אפשר לומר לו כמה העמלה התעריפית, לא מעבר לזה.

איציק לוי: צריך לזכור שמערכות הבנקים בישראל לא עובדות בזמן אמת.

איציק לוי: יש תהליך של עיבוד לילי.

איציק לוי: במהלך הלילה מגיעות כל הפעולות מכל הערוצים, מכל המערכות ונעשים החישובים.

איציק לוי: יש עמלות שנגבות תקופתית והחישוב נעשה כשנגמרת העמלה.

סמדר אלחנני: אם בלילה משנים משהו, לא יכול להיות שיחייבו את הלקוח רטרואקטיבית.

איציק לוי: כל הלקוחות מחוייבים בלילה על כל הפעולות שהם עשו ביום.

איציק לוי: זה תמיד רטרואקטיבי, אף פעם זה לא באותה דקה.

מוטי פיין: אני חושב שצריך להתחשב בבנקים לגבי תאריך התחילה, כי הם עמוסים עכשיו בהרבה דברים חדשים, בעיקר בענייני הרפורמה במס.

פרדי וידר: כל המערכות משועבדות למשימות שכבר קיימות, כאשר הגדולה שבהן היא הרפורמה במס.

יעקב ליצמן: כמה זמן אתה צריך?

יעקב ליצמן: חודש ימים?

איציק לוי: 12 חודשים, אחרת אי אפשר.

יעקב ליצמן: אנחנו עשינו שינויים בתעריפים של הבנק לפני כמה חודשים.

יעקב ליצמן: מתי התחולה?

איציק לוי: 1.4.2003.

איציק לוי: אנחנו לא מסוגלים..

יעקב ליצמן: אין שום סיבה בעולם שהכללים האלה לא ייכנסו לתוקף ב-1.4.2003.

יעקב ליצמן: זה בסך הכל המשך של הכללים הקודמים עם תיקונים קלים.

פרדי וידר: בנק ישראל לא נתן את דעתו לעניין התחולה.

פרדי וידר: כשדיברנו לפני חודשיים על התחולה לגבי אותן הוראות, אמרתי לך שמועד התחולה הוא לא מציאותי.

יעקב ליצמן: פרדי, אין נושא אחד שאתה לא מבקש לדחות בשנה.

יעקב ליצמן: אתה עושה את תפקידך.

יעקב ליצמן: אם תעשה סקר כמה מרוצים מהבנקים, אני לא בטוח שתעבור את ה-50%.

יעקב ליצמן: תפקידנו כנציגי ציבור להכניס כל מיני סידורים, כל מיני קריטריונים.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת גאגולה הציע הצעת חוק.

יעקב ליצמן: כולם התנגדו להצעת החוק הזאת.

יעקב ליצמן: לזכותו של בנק ישראל ייאמר שהוא לקח את זה על עצמו.

יעקב ליצמן: אי אפשר לבוא ברגע האחרון ולהגיד שהתחולה תהיה בינואר 2004, כאשר התקווה היא שבעוד שנה נשנה את הכללים.

יעקב ליצמן: בסמכותה של ועדת הכספים לאשר את זה.

יעקב ליצמן: אני ממליץ שהתחולה תהיה ב-1.4.2003.

פרדי וידר: אני מציע שבנק ישראל יבדוק, ובעוד שבוע או 10 ימים יבוא עם הצעה שאפשר יהיה לעמוד בה.

איציק לוי: עד שחוק נחקק אני יכול להאבק בו, להביא טיעונים לכאן או לכאן.

איציק לוי: ברגע שהחוק נחקק אנחנו רוצים לעמוד בו כלשונו ולא לסטות ימינה או שמאלה.

איציק לוי: אנחנו לא נוכל ליישם את זה ב-1.4.2003.

איציק לוי: אנחנו צריכים לשנות חלק משיטת התקשורת של עבודת הסניפים בשביל החוק הזה.

מוטי פיין: אני חושב שיש עוד הערכות בכללים האלה, לכן אנחנו מציעים את התאריך 1.7.2003.

יעקב ליצמן: אני מקבל את הצעת בנק ישראל.

יעקב ליצמן: 1.7.2003 זה תאריך התחולה.

איציק לוי: אנחנו לא מסוגלים.

יעקב ליצמן: מי בעד כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (גילוי נאות ומסירת מסמכים) (תיקון), התשס"ג-2003, כאשר אנחנו קובעים א.

יעקב ליצמן: שהתחולה היא ב-1.7.2003 ב.

יעקב ליצמן: מי שירצה את ספר התעריפון יקבל את זה פעם בשנה בלי תשלום .ג.

יעקב ליצמן: הוספת המילים "כגון טלפון סלולרי" בסעיף 5(3).

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 אושר