ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 451, 2002-11-06 09:00

חברי הוועדה: קולט אביטל אפי אושעיה זאב בוים משה גפני אבשלום וילן עופר חוגי אמנון כהן נחום לנגנטל רחמים מלול אורית נוקד מוסי רז אברהם (בייגה) שוחט מוזמנים: מאיר קפוטא ממונה על הכנסות המדינה, משרד האוצר טלי דולן,עו"ד לשכה משפטית, משרד האוצר טלי ירון-אלדר נציבת מס הכנסה אוסקר אבו-ראזק סגן נציב מס הכנסה יעל ייטב, עו"ד לשכה משפטית, נציבות מס הכנסה פרדי וידר איגוד הבנקים דב גלבוע בנק לאומי חנה פריזן בנק פועלים יעקב רוזן אתי דויטש,עו"ד בנק דיסקונט דוד לוזון ראובן רשתי קונסטנטין בלוז אגף תקציבים, משרד האוצר

מנהל הוועדה: 1.

מנהל הוועדה: שינויים בתקציב לשנת 2002.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על הרוויזיה של חבר הכנסת גפני - 33041,33042.

משה גפני: נכון שיש את הסדר הקיבוצים שהממשלה חתמה עליו, ונכון שהצבעתי תמיד בעדו.

משה גפני: .

אבשלום וילן: ממתי מנמקים לפני רוויזיה?

יעקב ליצמן: מי בעד רוויזיה על 33041,33042?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 2 הרוויזיה לא עברה הודעה מספר 34051.

קונסטנטין בלוז: מדובר בהעברת עודפים בסך 19 מיליון שקלים.

קונסטנטין בלוז: רוב התקציבים מיועדים לנושא של רעידות אדמה ולנושא של מחקר ופיתוח באנרגיה – חידוש מחקרים קיימים.

משה גפני: אתם יודעים אם תהיה רעידת אדמה?

קונסטנטין בלוז: אנחנו יודעים שב-50 השנים הקרובות תהיה רעידת אדמה.

יעקב ליצמן: מי בעד 34051, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 אושר מי בעד רוויזיה מספר 345?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד - 0 נגד – 4 הרוויזיה לא אושרה.

יעקב ליצמן: 2.

יעקב ליצמן: צו מס הכנסה (קביעת ריבית, דמי ניכיון, הפרשי הצמדה ורווחים אחרים כהכנסה), התשס"ג-2002.

יעל ייטב: אני אתחיל בצו מס הכנסה (קביעת ריבית, דמי ניכיון, הפרשי הצמדה ורווחים אחרים כהכנסה), התשס"ג-2002.

יעל ייטב: בהגדרת "חייב" במקום המילה "המעסיק" יבואו המילים "שהעסיק בשנת המס הקודמת פחות מ-10 עובדים, או שהיה חייב לנהל מערכת חשבונות".

יעל ייטב: בהגדרת "ריבית" אנחנו משמיטים את המילים "לרבות תחליף לריבית ולרבות תחליף להפרשי הצמדה".

יעל ייטב: אני עוברת לתקנות מס הכנסה (ניכוי מריבית, מדמי ניכיון, מהפרשי הצמדה ומרווחים אחרים), התשס"ג-2002.

יעל ייטב: בתקנה 7 אנחנו רוצים להוסיף בסוף את המילים: "והתאגיד הבנקאי לא ינכה מס מריבית זו".

יעל ייטב: בתקנה 8(1) אנחנו נכניס סייג לגבי תושב חוץ, על-מנת שלא ינוכה ממנו מס במקור.

יעל ייטב: זה בדומה לסייג הקיים בתקנה 3(ג).

יעל ייטב: בתקנה 9 אחרי המילה "לשותפים" יבוא "בחשבון במוסד כספי (להלן בתקנות אלה השותפים)".

יעל ייטב: בתקנה 5 אנחנו מוסיפים תקנת משנה (ד) "לעניין ניכוי במקור מדמי ניכיון על מלווה מדינה או מק"מ, יראו את ממוצע הניכיון כדמי הניכיון.

יעל ייטב: לעניין זה "ממוצע ניכיון" – סכום הניכיון בשל סידרת איגרות החוב כשהוא מחולק בערכן הנקוב"

אוסקר אבו-ראזק: בנק ישראל מנפיק סידרת איגרת חוב ב-4 הנפקות, כאשר כל הנפקה היא בסכום אחר.

אוסקר אבו-ראזק: ברגע שהוא בא לפדות את האיגרות האלה, אנחנו באים ואומרים "תעשה פיפו".

אוסקר אבו-ראזק: ברגע שאתה פודה, אתה פודה קודם מההנפקה הראשונה, אחרי כן מההנפקה השנייה.

אוסקר אבו-ראזק: הלקוח שקנה והחזיק את זה עד לניכיון, אם הוא רואה שהוא קנה את זה ביותר הוא יבוא אלי ויקבל את הכסף בחזרה.

יעקב רוזן: אנחנו נקבל את האינפורמציה מבנק ישראל ונכניס אותה לתוך מחירי הקנייה?

אוסקר אבו-ראזק: מי שינכה מס במקור מהאיגרת זה בנק ישראל, לא אתה.

אוסקר אבו-ראזק: בנק ישראל הנפיק 300 אלף איגרות חוב ב-3 סדרות.

אוסקר אבו-ראזק: בראשונה הוא נתן 10%, בשנייה 8%, בשלישית 6%.

אוסקר אבו-ראזק: ברגע שהוא פודה את האיגרת, אני אומר לו "אתה קודם פודה מהחלק הראשון".

אוסקר אבו-ראזק: אם יבוא אלי מישהו ויגיד לי "תשמע, לא קניתי מהסדרה הראשונה אלא מהאחרונה ואתה חייבת אותי פעמיים", אני אחזיר לו.

דב גלבוע: בנק ישראל לא מנכה את המס, הבנקים מנכים את המס.

דב גלבוע: לבנקים אין את הנתונים האלה.

אוסקר אבו-ראזק: בנק ישראל יעביר לך את הנתונים האלה.

דב גלבוע: לגבי לקוח?

אוסקר אבו-ראזק: לא לגבי לקוח.

דב גלבוע: המחשב לא יכול לזכור 15 שנה את כל הנתונים של איגרות החוב שהונפקו במדינת ישראל ולעשות להן ממוצע.

דב גלבוע: צריך למצוא פתרון טכני אחר לנושא הזה.

אוסקר אבו-ראזק: זה הפתרון הטכני היחידי האפשרי.

יעקב ליצמן: זה עקרוני?

דב גלבוע: זה טכני.

טלי ירון-אלדר: נביא הסכם אחר.

יעקב ליצמן: מס הכנסה מציע להגיע אתכם להסדר אחר על הקטע הזה.

נחום לנגנטל: מה לגבי קשישים שהכניסו את הילדים שלהם יחד איתם לאותו חשבון?

טלי ירון-אלדר: יש חזקה בחוק שכשיש שותפים בחשבון – קשישים וצעירים וכן הלאה – מתחלק החשבון לפי חלק יחסי, אלא אם כן יבוא אותו בן-אדם ויגיד שהכל שייך לאבא שלו ואז זה יתוקן בהתאם למה שהוא יידע.

נחום לנגנטל: זה נטל ראייה?

טלי ירון-אלדר: זאת רק הודעה.

אברהם שוחט: הייתי רוצה שתתקיים הצבעה על סעיף 14 כיוון שזה נושא מאוד שנוי במחלוקת.

אברהם שוחט: הייתי רוצה שבמשך 5 דקות יחזרו נציגי מינהל הכנסות המדינה ומס הכנסה על הטיעונים שלהם..

יעקב ליצמן: אני אעשה את זה אף על פי שכבר דנו בזה.

טלי ירון-אלדר: הוויכוח הוא על הדיווח השנתי שאנחנו מבקשים.

טלי ירון-אלדר: כמו בכל מקום שיש חובת ניכוי מס במקור, כך אותו אחד שמשלם את הכסף ומנכה מס במקור מדווח בסוף השנה למי הוא שילם וכמה הוא ניכה מס במקור.

טלי ירון-אלדר: זה משמש אותנו במערכות שלנו לקבלת המידע, אחר כך אנחנו עושים השוואה מול מה שהוא מדווח.

אברהם שוחט: אחרי כל פעולת ניכוי שעליה אין דיווח, אתם.

אברהם שוחט: .

טלי ירון-אלדר: מדווחים באופן כולל.

אברהם שוחט: אז איך אתם יכולים לתת את ההקלות?

טלי ירון-אלדר: רק לאלה שנותנים את ההקלות יש דיווח פרטני.

טלי ירון-אלדר: אני מדברת על כלל האוכלוסייה.

אברהם שוחט: איך הבנקים יודעים מי בעלי ההקלות?

טלי ירון-אלדר: לפי הקבוצות.

טלי ירון-אלדר: זה כבר סגור.

טלי ירון-אלדר: עשינו את זה גם בתיאום איתם, כדי להעביר את מערכת ניהול הפטורים אלינו.

אמנון כהן: הלקוח צריך למלא טפסים מסויימים כדי שתדעו, או שאתם יודעים את זה לבד?

טלי ירון-אלדר: רוב הלקוחות לא יצטרכו.

טלי ירון-אלדר: מה שאנחנו יכולים מהמאגרים שלנו להוציא לא צריך.

טלי ירון-אלדר: מי שחייב לעשות חישוב פרטני, יצטרך לבוא ולעשות את החישוב עבורו.

אברהם שוחט: זאת אוכלוסייה ברורה.

טלי ירון-אלדר: בכל מערכת ניכוי מס במקור יש חובת דיווח בסוף שנה.

טלי ירון-אלדר: הבנקים נותנים אישור ללקוח על כך ששולמה כך וכך ריבית, על כך שניכו לו כך וכך מס.

טלי ירון-אלדר: אני לא מבקשת דרך זה לקבל מידע פרטני על פעילות בחשבון.

טלי ירון-אלדר: הבקשה היחידה שלי קשורה לענייני מסים – מה שולם וכמה נוכה מס במקור.

טלי ירון-אלדר: אני לא צריכה את מספר החשבון, את מספר הפעולות, את החסכונות, אני צריכה את מספר תעודת הזהות, כמה שולם לו וכמה נוכה מס במקור.

טלי ירון-אלדר: כל מערכת הניכוי במקור עובדת ככה.

טלי ירון-אלדר: מהבחינה הזאת אנחנו המדינה הכי מפותחת.

אברהם שוחט: ומה לגבי החסיון?

טלי ירון-אלדר: הבעיה היא לא בעיה של חסיון, כי הדרישה היא דרישה של חוק.

טלי ירון-אלדר: לפי כל חוות הדעת שקיבלנו, במקום שהדרישה היא דרישה חוקית הבעיה היא לא בעיה של חסיון.

אמנון כהן: למה שלא תסדירו את זה בחוק?

טלי ירון-אלדר: בחוק היום יש הסמכה לקבוע חובת דיווח.

טלי ירון-אלדר: בחוק לא אומרים לך לדווח בדרך א' או בדרך ב', אלא שמותר לשר האוצר לקבוע חובות דיווח.

טלי ירון-אלדר: אנחנו פירטנו את חובת הדיווח והכנסנו אותה לתוך תקנה.

טלי ירון-אלדר: בייגה חתם על הרבה מאוד תקנות כאלו.

אמנון כהן: אני לא בטוח שהוא היה חותם על זה.

טלי ירון-אלדר: השאלה היא לא שאלה חוקית.

טלי ירון-אלדר: מבחינה חוקית, לפי כל חוות הדעת המשפטיות שקיבלנו אין בעיה.

אברהם שוחט: מה קורה בעולם הגדול?

טלי ירון-אלדר: הOACD , שזה אירגון המדינות המתועשות בעולם, הוציא המלצה שאומרת שהבנקים יעבירו את הדיווחים לרשויות המס.

טלי ירון-אלדר: הוא ממליץ למדינות לנהוג כך.

דב גלבוע: כל המדינות מתנגדות לזה.

אברהם שוחט: איפה יש עכשיו?

טלי ירון-אלדר: בארצות-הברית, באנגליה, בהולנד.

טלי ירון-אלדר: ההמלצה היא כן ללכת לכיוון הזה.

טלי ירון-אלדר: כל המדינות המערביות הולכות לקראת זה שכן יהיה דיווח.

טלי ירון-אלדר: אנחנו לא הולכים לבקש את כל הפרטים שבחשבון.

אברהם שוחט: מה יופיע בדיווח?

טלי ירון-אלדר: כמה ריבית שולמה וכמה נוכה מס במקור.

אברהם שוחט: יפרידו בין ריבית ריאלית לריבית נומינאלית?

טלי ירון-אלדר: נוח לנו טכנית להפריד בין הריבית הריאלית לריבית הנומינאלית לצורך החישובים, אבל אני מוכנה לוותר על זה.

טלי ירון-אלדר: גם להם יותר נוח להפריד בין תשלום הריבית הריאלית וכמה נוכר מס במקור עליה, לבין תשלום הריבית הנומינאלית וכמה נוכה מס במקור עליה.

טלי ירון-אלדר: אנחנו לא מתעקשים על זה.

טלי ירון-אלדר: ההתעקשות היא על זה שבמקום שמישהו משלם כסף ומנכה מס במקור אני אקבל דיווח.

אברהם שוחט: כמה אנשים זה יכניס למעגל הדיווח?

טלי ירון-אלדר: אף אחד.

טלי ירון-אלדר: כשאין לנו את המידע הזה אנחנו רוצים שיותר אנשים ידווחו.

טלי ירון-אלדר: איך אנחנו עוזרים לבעלי משכורות שידווחו פחות?

טלי ירון-אלדר: ברגע שיש לנו את המידע אנחנו צריכים פחות דיווחים.

טלי ירון-אלדר: כשאדם עושה תיאום מס הוא בעצם בא מראש ומקבל הקלה במס.

טלי ירון-אלדר: כשמגיע סוף שנה אנחנו מקבלים את הדיווחים מהמעבידים.

טלי ירון-אלדר: אם הם פעלו לפי תיאום המס שנתנו אנחנו לא מטרטרים אותו, אבל אם לא היה תיאום מס אנחנו צריכים לקחת אוכלוסייה מדגמית ולראות אם פעלו בהתאם להנחיות.

טלי ירון-אלדר: זה הרעיון שעומד מאחורי קבלת המידע על הניכויים במקור.

טלי ירון-אלדר: יש הרבה אנשים שמגישים את הדוחות.

טלי ירון-אלדר: אם אני לא אוכל לאמת את זה מול הבנקים, מה אני אעשה?

אברהם שוחט: טלי, האם זה ישנה משהו במניעים להחזיק חסכונות ופיקדונות של אזרחים בתוך המערכת הבנקאית?

טלי ירון-אלדר: את הקטע של תושבי חוץ אני שמה בצו.

טלי ירון-אלדר: החובה קיימת גם על תושבי חוץ.

טלי ירון-אלדר: אני לא מאמינה שזה מה שישנה את הנוהגים של אזרחי ישראל.

טלי ירון-אלדר: כל הרפורמה יכולה לשנות במובן זה שפתאום כסף חייב ואז פחות רוצים להשקיע.

טלי ירון-אלדר: בכל הרפורמה יש משהו שישנה הרגלים או שיגרום למישהו להעביר מאפיק א' לאפיק ב'.

טלי ירון-אלדר: אנחנו לא חושבים שזה ישנה משמעותית, במיוחד כשבמדינות העולם המערבי עוברים ממילא לדיווחים.

מאיר קפוטא: בעבר היו חששות מהסוג הזה דווקא בהקשרים של האמנה עם ארצות הברית.

מאיר קפוטא: בסופו של דבר קיבלנו הכרעה אסטרטגית, שאומרת שישראל לא צריכה לבסס את הכלכלה שלה על הון שחור בצבעים כאלה או אחרים.

מאיר קפוטא: הלכנו על האמנה ולא קרה שום נזק, לא ברחו כספים.

אברהם שוחט: את הויכוח הזה אני זוכר.

מאיר קפוטא: מאז כל מדינות הoacd הולכות לכיוון הזה.

מאיר קפוטא: יש לנו נייר של הבנקים משנת 1998, שבו הם טוענים שבחלק גדול מהמדינות יש חובת דיווח על הכנסות ריבית ודיבידנד בהיותן חייבות במס.

רחמים מלול: למה עד היום לא עשיתם את זה?

מאיר קפוטא: עד היום לא היה צריך, כי לא היה ניכוי במקור.

רחמים מלול: למה הכנסתם את זה אגב הרפורמה?

מאיר קפוטא: זה לא אגב הרפורמה, זה חלק אינטגרלי מהניכוי במקור.

פרדי וידר: במדינות שבהן בנקים מעבירים דיווח אין ניכוי במקור.

פרדי וידר: תושב בארצות הברית שיש לו חשבון בבנק מקבל בסוף השנה דיווח.

פרדי וידר: את הדיווח הזה הוא מוסיף לדוח מס הכנסה שלו.

אברהם שוחט: אין שם ניכוי במקור?

פרדי וידר: לרוב האוכלוסייה אין ניכוי במקור.

פרדי וידר: בסוף השנה הבנק מדווח לנציבות מס הכנסה, כי יש צורך לאמת.

פרדי וידר: מדינה כמו בלגיה, ששם הלכו על הסדר כמו שלנו שהמס הוא סופי, אין דיווח.

פרדי וידר: גם במדינה כמו איטליה אין דיווח.

פרדי וידר: בהולנד יש אולי מחשבות לעשות, אבל אין שם לא ניכוי ולא דיווח.

טלי ירון-אלדר: הולכים לשנות את זה עכשיו.

פרדי וידר: נכון לנובמבר 2003 אין לא ניכוי ולא דיווח.

פרדי וידר: הקו המפריד בין מדינות שבהן הבנקים מדווחים למדינות שבהן לא מדווחים הוא אם הניכוי סופי או לא סופי.

פרדי וידר: במקומות שהניכוי הוא סופי אין דיווח למס הכנסה.

פרדי וידר: סעיף 14 מדבר על שינוי קונספציה בתפיסת הסודיות הבנקאית.

פרדי וידר: גברת ירון-אלדר, זה נכון שיש דיווחים של שכר, אבל בכל העולם וגם במדינת ישראל לסודיות הבנקאית יש מעמד שעומד בפני עצמו.

פרדי וידר: אפשר לצמצם אותו, אפשר להרחיב אותו, אבל יש לו מעמד משלו.

פרדי וידר: זה דבר שנוגע ללקוחות הבנקים.

פרדי וידר: לא מדובר כאן באיזה שהוא סעיף שבנקים עושים חשבון כדי להרוויח יותר או פחות, זאת שאלה של מערכת תפיסתית.

פרדי וידר: רוצים לשנות את הדבר הזה?

פרדי וידר: אפשר לדון בזה, אבל לא באיזה סעיף 14 באיזו שהיא תקנה.

פרדי וידר: למה לא התכבדה הוועדה כשהיא המליצה על הרפורמה להזכיר את שינוי הקונספציה?

פרדי וידר: אני תוהה אם בכלל חשבו כשניסחו את הסעיף הזה שבנקים למחרת אישור הסעיף חייבים להודיע לכל תושב חוץ "תדע לך, מחר אני מדווח עליך למס הכנסה".

פרדי וידר: זאת חובת נאמנות.

יעקב ליצמן: אני מציע להוריד את זה כרגע.

פרדי וידר: אם משמיטים את הסעיף הזה, דבר וחצי דבר לא קורה לגביית המסים.

פרדי וידר: כל הדבר הזה מופיע בתקנות שעניינן ניכוי מס במקור מריבית.

פרדי וידר: כל מיני אימותים שאת אומרת זה לא רלוונטי, כי בלאו הכי הציבור משלם את מלוא המס.

פרדי וידר: זה יכול להיות רלוונטי וחשוב לבניית מאגר.

פרדי וידר: חשוב, אולי, שהמאגר הזה יהיה, אבל לא בקונטקסט הזה של תקנות.

אורית נוקד: בישיבה הקודמת ביקשתי לקבל חוות דעת משפטית מהיועצת המשפטית של הוועדה לגבי הנושא של חובת הסודיות של הבנקים מול מה שנקרא חוק הגנת הפרטיות.

אורית נוקד: אני כמובן בעד לעשות הכל ולהלחם בהון השחור, אבל נראה לי שלא נכון בדלת האחורית, בשינוי של תקנה להכניס את התיקון הזה.

אורית נוקד: אם מעוניינים לבצע שינוי תפיסה זה צריך להיות בחקיקה.

אברהם שוחט: אני מציע לא להצביע על הסעיף הזה היום.

אברהם שוחט: אני מציע שנקיים דיון בהשתתפות מומחים.

אברהם שוחט: אני רוצה להתייעץ עם נציבים לשעבר, עם אנשים שעוסקים במיסוי.

אברהם שוחט: אני מניח שצריך להתייעץ עם אנשים שהבנקים יביאו.

אברהם שוחט: זאת החלטה מאוד חשובה.

אברהם שוחט: היא נבלעת בדיון מאוד קצר.

אברהם שוחט: אנחנו הרבה פעמים, לצערי הרב, מקבלים החלטות במהירות ובלי שיקול דעת.

אברהם שוחט: זה לא מזיק להפעלת הרפורמה כי הרפורמה עובדת.

טלי ירון-אלדר: זה מאוד בעייתי.

אברהם שוחט: זה לא מזיק להפעלת הרפורמה, כי תוכלו לעשות את הניכוי במקור.

אברהם שוחט: ממילא חובת הדיווח היא בסוף השנה.

אברהם שוחט: אני מציע לא להיחפז.

אברהם שוחט: אני חושב שזה יהיה חסר אחריות לקבל החלטה בדיון כזה חפוז.

אברהם שוחט: אני מודיע שאין לי עמדה.

נחום לנגנטל: האם הדבר הזה הוא נזק בלתי הפיך?

טלי ירון-אלדר: זה גורם נזק.

טלי ירון-אלדר: ברפורמת בן-בסט היתה דרישה מהבנקים לדיווח באורח שוטף על משיכות, על העברות כספים.

אברהם שוחט: קיבלתם את כל רפורמת בן-בסט?

אברהם שוחט: כשתקבלו את רפורמת בן-בסט..

אברהם שוחט: אל תוציאו את הצימוקים.

טלי ירון-אלדר: אני אקריא את מה שהבנקים כתבו על זה אז.

טלי ירון-אלדר: "בחלק מהמדינות מוטלת חובה על הבנקים לדווח לרשויות המס על תשלומי ריבית ודיבידנד בהיות אלה הכנסות חייבות במס אך לא מעבר לכך".

פרדי וידר: כי שם אין ניכוי במקור.

טלי ירון-אלדר: אני רוצה לדבר על החובה שהיתה קיימת עד לתחילת הרפורמה לניכוי מס מניירות ערך זרים.

טלי ירון-אלדר: 35% מס היה על ניירות ערך זרים.

טלי ירון-אלדר: הדיווחים של הבנקים היו דיווחים כלליים.

טלי ירון-אלדר: היתה חובת ניכוי מס במקור של 5%, לא יותר מזה.

טלי ירון-אלדר: לנו היה ברור שחלק מהאנשים לא מגישים דוחות וחלק לא מדווחים את מלא הדיווחים.

טלי ירון-אלדר: פנינו אל הבנקים וביקשנו רשימה של האנשים שקנו ומכרו ניירות ערך זרים.

טלי ירון-אלדר: למה רצינו את הרשימה הזאת?

טלי ירון-אלדר: כי רצינו לאמת את הרשימה של האנשים שקנו ומכרו ניירות ערך זרים מול הדיווחים שקיבלנו.

טלי ירון-אלדר: נציגי הבנקים אמרו לנו שאין אפשרות לקבל את המידע הזה.

פרדי וידר: תעשו את זה בחקיקה, לא כדרך אגב.

טלי ירון-אלדר: זה לא כדרך אגב.

אברהם שוחט: מה זה יפריע אם בעוד שבועיים תהיה החלטה בסעיף המצומצם הזה?

אברהם שוחט: אם אני כרגע מתלבט ולא מקבל מספיק הסברים אני מצביע נגד.

אברהם שוחט: תפתחי את הדיון.

אברהם שוחט: תני עוד כמה ימים, כדי שאנשים יוכלו להצביע באופן אינטלגנטי על העניין.

יעקב ליצמן: אני אתן 5 דקות להתייעצות של אנשי מס הכנסה.

יעקב ליצמן: (הדיון התחדש אחרי 5 דקות) אנחנו נצביע כרגע על 5 התקנות הראשונות, כפוף לתיקונים שדיברו וידברו עליהם, למעט סעיף 14.

יעל ייטב: בתקנה 12(ב), בסופה יבוא "לפקיד השומה".

יעל ייטב: בתקנה 20 (א)(3) במקום המילים "לעניין זה" יבוא "לעניין פיסקה (2) ופיסקה (3)".

יעל ייטב: בתקנת משנה (ב), בפיסקה (2) במקום המילים "בתקנה 3(ג) יבוא "בתקנות 3(ג) ו8(1)".

יעל ייטב: המילה "ליחיד" נמחקת.

יעל ייטב: בצו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו מקרן השתלמות כהכנסה) (תיקון), התשס"ג-2002, בסעיף 1(3), בסופה יבוא "כהגדרתה באותם סעיפים".

יעל ייטב: זה לבקשת חבר הכנסת עמיר פרץ.

יעקב ליצמן: אני מצביע על צו מס הכנסה (קביעת ריבית, דמי ניכיון, הפרשי הצמדה, רווחים אחרים), התשס"ג-2002.

יעקב ליצמן: מי בעד, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 0 אנחנו מצביעים על תקנות מס הכנסה (ניכוי מריבית, מדמי ניכיון, מהפרשי הצמדה ומרווחים אחרים), התשס"ג-2002, למעט סעיף 14.

יעקב ליצמן: מי בעד, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 0 אושר אנחנו עוברים לצו מס הכנסה(קביעת סכומים ששולמו מקרן השתלמות כהכנסה) (תיקון), התשס"ג-2002.

יעקב ליצמן: מי בעד הצו הזה, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 0 אושר אנחנו עוברים להצבעה על תקנות מס הכנסה (ניכוי מסכומים ששולמו מקרן השתלמות) (תיקון), התשס"ג-2002.

יעקב ליצמן: מי בעד התקנה הזאת, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר אנחנו עוברים לתקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה ותשלום מס מעסיקים) (תיקון), התשס"ג-2002.

יעקב ליצמן: מי בעד התקנה הזאת, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר עכשיו אנחנו עוברים לצו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מריבית על פיקדון במטבע חוץ), התשס"ג-2002; צו מס הכנסה (פטור ממס על פיקדון של תושב חוץ), התשס"ג-2002.

טלי ירון-אלדר: שני הצווים הראשונים עוסקים בפיקדונות של ישראלים שהיה להם פטור ונשאר להם פטור.

טלי ירון-אלדר: במסגרת הרפורמה אישרנו פטור לעולים חדשים, לתושבים חוזרים על פיקדונות בישראל.

טלי ירון-אלדר: הפטור הזה הוא ל-20 שנה.

טלי ירון-אלדר: אנחנו השארנו את הפטור הזה במסגרת התקנות האלו.

טלי ירון-אלדר: השארנו את הפטור על תושבים חוזרים ועל עולים חדשים למשך אותם 20 שנה.

טלי ירון-אלדר: התקנה השנייה מתייחסת לתושבי חוץ.

טלי ירון-אלדר: פטור שהיה קיים קודם נמצא גם עכשיו.

טלי ירון-אלדר: עדכנו את התקנות בעקבות השינויים בחוק הפיקוח על המטבע.

טלי ירון-אלדר: נכנסו פה מגבלות קצת חדשות, אבל המהות נשארה.

דב גלבוע: בצו מס הכנסה (פטור ממס על פיקדון של תושב חוץ), בסעיף 2(א) המילה "יחיד" צריכה להימחק.

טלי ירון-אלדר: תיקנו את זה.

דב גלבוע: אני לא מבין את המילים "שאינו מנהל עסק או משלח יד בישראל ואין לו מפעל קבע בישראל".

דב גלבוע: אני מבין שאם תושב חוץ מביא כמה מיליוני דולרים מחוץ לארץ וחוסך למדינה גיוס כסף בחו"ל הוא פטור.

דב גלבוע: זה לא מה שכתוב פה.

טלי ירון-אלדר: אם זה במסגרת הפעילות הקבועה שלו בישראל לא יהיה לו פטור.

טלי ירון-אלדר: אם יש תושב חוץ שיש לו עסק בישראל והוא מפקיד כסף בבנק אין לו פטור.

טלי ירון-אלדר: העסק שלו בישראל לא שונה מכל עסק אחר של ישראלי.

טלי ירון-אלדר: הפטור הזה היה מיועד מלכתחילה לאותם תושבי חוץ שמפקידים כסף בישראל בלי שיש להם פעילות בישראל.

טלי ירון-אלדר: שינינו את הנוסח לגבי תושב חוץ שיש לו עסק בישראל אבל מפקיד כסף לא במסגרת העסק, לא במסגרת הפעילות העסקית.

יעל ייטב: "ריבית המשולמת על פיקדון במטבע חוץ לתושב חוץ, תהיה פטורה ממס אם מתקיימים כל אלה: (א) הפיקדון אינו רשום בספרי מפעל הקבע של תושב החוץ בישראל ואינו חייב ברישום כאמור (ב) הכנסה מריבית אינה הכנסה מעסק או ממשלח ידיו.

יעל ייטב: "

דב גלבוע: צריך להוסיף אגרת.

טלי ירון-אלדר: אנחנו מדברים רק על פיקדון.

דב גלבוע: ואם יש לו אגרת חוב זרה?

טלי ירון-אלדר: זה לא בצו הזה.

דב גלבוע: לגבי 2(ד) הוא יכול לעשות את הפעילות בחו"ל.

דב גלבוע: זה לא הופיע בתוך המלצות הוועדה, לא בתוך החוק העיקרי.

דב גלבוע: החוק העיקרי אמר מתי תושב חוץ פטור.

דב גלבוע: אני לא מבין למה הסעיף הזה הוכנס עכשיו.

דב גלבוע: זה רק יפגע בתושבי חוץ שיביאו לכאן כסף.

טלי ירון-אלדר: הסעיף הזה מופיע פה, כי ראינו הרבה מאוד מקרים שבהם הגיע כסף שלכאורה שייך לתושב חוץ ומשמש ביטחון מהותי להלוואה, שלקח תושב ישראל לפעילות שלו.

טלי ירון-אלדר: הסיטואציה הזאת היא סיטואציה שעוקפת את הוראות החוק.

טלי ירון-אלדר: זה בעצם לתת פטור לתושב ישראל.

טלי ירון-אלדר: אם אנחנו מורידים את הסעיף הזה, אנחנו מאפשרים כמעט אוטומטית לכל מי שיש לו קרוב שהוא תושב חוץ להפקיד כסף בפיקדון כזה ולקבל פטור.

טלי ירון-אלדר: זה מצב מעוות.

דב גלבוע: כל מי שיש לו קרוב תושב חוץ יכול לעשות את זה גם בלי לתת הלוואה.

דב גלבוע: הוא יכול להעביר את הכסף באופן חופשי לחו"ל בלי לדווח.

טלי ירון-אלדר: אין לי בעיה עם העברת הכסף.

דב גלבוע: על ידי הסעיף הזה את מענישה את כולם.

דב גלבוע: תלכי ותבדקי אם הכסף הוא כסף אמיתי או לא כסף אמיתי.

יעקב ליצמן: אני לא מבין למה זה מפריע לך.

דב גלבוע: בא תושב חוץ ואומר: "אני רוצה להשקיע בישראל על ידי מתן הלוואה למיזם מסויים.

דב גלבוע: " באה טלי ואומרת: "על הכסף הזה אני רוצה מס.

דב גלבוע: " אנחנו על ידי זה פוגעים בכל מפקידי החוץ האלה.

טלי ירון-אלדר: זאת פעילות עסקית.

דב גלבוע: את כבר ממסה את המפעל.

אוסקר אבו-ראזק: כל המטרה של הסעיף הזה היא סעיף מניעתי.

אוסקר אבו-ראזק: נניח אני תושב חוץ ויש לי חברה בישראל.

אוסקר אבו-ראזק: אם אני אתן לחברה הלוואה ואני אקבל ממנה ריבית, הריבית בחברה תוכר כהוצאה ותושב החוץ חייב במס.

אוסקר אבו-ראזק: במקום זה אני אבוא לדב ואני אגיד לו: "שמע, אתה בשבילי רק צינור.

אוסקר אבו-ראזק: קח את הכסף ותן אותו לחברה שלי".

אוסקר אבו-ראזק: בצורה כזאת החברה שלו דורשת את הוצאות הריבית כהוצאה, חוסכת 36% מס והריבית שהיא משלמת לא חייבת במס.

אוסקר אבו-ראזק: כל מה שאמרנו הוא שעל פיקדונות כאלה אנחנו לא רוצים לתת פטור.

יעקב רוזן: זה יגרום לכל העסקאות האלה להתבצע בחו"ל.

אוסקר אבו-ראזק: מי שחושב שהוא יכול לסגור את כל פרצות המס בכל העולם, אז הוא לא יודע מה זה מסים.

יעקב רוזן: הלקוחות שלנו, שהם לקוחות חו"ל שמפקידים בישראל, יעשו חצי מהעסקה בארץ וחצי מהעסקה בחו"ל.

יעקב רוזן: חלק גדול מאוד מהכסף יעבור מאיתנו בגלל השיקול של המס.

אוסקר אבו-ראזק: גם תושב חוץ שמקים מפעל בישראל ויודע שהוא צריך לשלם מס יגיד שלא כדאי לו להקים בישראל אלא בחו"ל.

יעקב רוזן: אבל זאת פעילות עסקית.

דב גלבוע: גם לגבי תושב חוץ שמפקיד פיקדון רגיל לא למתן הלוואה יש את אותה בעיה.

יעקב רוזן: אתם מדברים על סכומים גדולים של כסף.

יעקב ליצמן: מי בעד צו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מריבית על פיקדון מטבע חוץ), התשס"ג-2002, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 0 אושר מי בעד צו מס הכנסה (פטור ממס על פיקדון תושב חוץ), התשס"ג-2002, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 0 אושר אנחנו עוברים לתקנות מס הכנסה (ביטול תקנות שונות לעניין מס על ריבית ודיבידנד), התשס"ג-2002.

טלי ירון-אלדר: אחרי שאנחנו קובעים את החיובים אנחנו צריכים לבטל כל מיני תקנות ישנות שהיו תקנות של גביית ניכוי מקור מדיבידנד וריבית.

טלי ירון-אלדר: זאת הרשימה שמופיעה פה.

יעקב ליצמן: מי בעד תקנות מס הכנסה (ביטול תקנות שונות לעניין מס על ריבית ודיבידנד), התשס"ג-2002, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר