ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 438, 2002-10-08 10:00

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה.

יעקב ליצמן: הסעיף הראשון על סדר-היום הוא: הצעת חוק אפשרות לבחירת תאריך תשלום משכנתאות לדיור, התשס"ב-2002 – מאת חבר-הכנסת חיים כץ.

יעקב ליצמן: נתחיל בנציג בנק ישראל, נעבור לנציגי הבנקים ולאחר מכן ידבר חבר-הכנסת חיים כץ.

מרדכי פיין: אני מרדכי פיין, סגן המפקח על הבנקים.

מרדכי פיין: בעקבות הדיון בפעם הקודמת, כינסנו ישיבה--

יעקב ליצמן: --עם חבר-הכנסת חיים כץ.

מרדכי פיין: לא.

מרדכי פיין: הישיבה היתה עם נציגי הבנקים למשכנתאות.

יעקב ליצמן: למען הסדר הטוב, ברצוני להזכירך את החלטת הוועדה שאמרה שתוך שבועיים אתה תכנס עם המציע.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת חיים כץ אפילו לא התלונן אצלי וללא אמר לי זאת.

חיים כץ: אני אדם שלא מתלונן.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת חיים כץ, תן לי לעשות את החלק שלי בהצגה.

יעקב ליצמן: חלילה, אינני בא לעשות עם זה הצגה, אבל אם לומר לך את האמת החלטת הוועדה היתה שאתה תכנס את כל הגורמים אצלך כולל המציע.

יעקב ליצמן: מה זה שווה בלי המציע?

יעקב ליצמן: הסתדרת עם הכלה בלי החתן.

מרדכי פיין: לא, אינני חושב שהסתדרתי.

מרדכי פיין: אני גם אמרתי שאנו לא נחייב את הבנקים.

יעקב ליצמן: אבל, לפחות הדיון.

יעקב ליצמן: לא עשית.

מרדכי פיין: שלחתי את תרשומת הישיבה אליך ואל חבר-הכנסת חיים כץ, ואני מקווה שקיבלתם.

חיים כץ: כן.

חיים כץ: מרדכי פיין: שם הבנקים מיוזמתם הציעו הצעת הסדר שתהיה תקופת מבצע, שמבחינת משלוח ההודעות ללקוחות זה יהיה הכי נוח וישא הכי פחות עלויות.

חיים כץ: המבצע יהיה בן ארבעה חודשים בין מרץ 2003 עד יוני 2003, בו ניתן יהיה ללווים ותיקים שממלאים תנאי שאחד מבני הזוג איננו מקבל את המשכורת ב-1 לחודש – ולא צריך את שניהם כמו בהצעת החוק של חבר-הכנסת חיים כץ – לשנות את התאריך תמורת ריבית מסויימת, כשלדעתנו מה שהציעו הבנקים למשכנתאות היא הוגנת, ועוד עמלה שגם קיימת כיום כאשר משנים את תאריך ההחזר.

חיים כץ: העמלה תהיה מופחתת במסגרת המבצע, וקבענו לה גם גג – היא תהיה 200 שקל - והיא חד-פעמית.

חיים כץ: כאשר יש יותר הלוואות, המכסימום, יהיה 300 שקל.

חיים כץ: אנו חושבים שזו הצעה הוגנת.

חיים כץ: העברנו את הסיכום אליכם.

חנוך וסרצוג: אני חנוך וסרצוג מבלמ"ש.

חנוך וסרצוג: אנו הגענו כבנקים, והייתי אומר שבישיבה שמרדכי פיין כינס ישבו נציגי כל הבנקים להוציא שניים, אבל למיטב הבנתי גם עליהם ההסדר מקובל.

חנוך וסרצוג: ברצוני לגעת בכמה נקודות.

חנוך וסרצוג: הריבית שנקבעה פה היא ריבית יחסית נמוכה.

חנוך וסרצוג: לא רק שהיא לא ריבית על האוברדראפט – זה הרבה פחות מריבית האוברדראפט.

חנוך וסרצוג: צריך שזה יהיה ברור פה בקטע של הריבית, למרות שחבר-הכנסת חיים כץ מחייך.

חנוך וסרצוג: האוברדראפט שמשלמים הוא יותר מפריים פלוס 1.

חנוך וסרצוג: מה לעשות?

מרדכי פיין: זו האלטרנטיבה.

חנוך וסרצוג: זו המציאות, ואפשר לבדוק בבנקים המסחריים מה הן הריביות שמשלמים.

חנוך וסרצוג: פתחנו פה חלון הזדמנויות.

חנוך וסרצוג: לקחנו ארבעה חודשים, וגם היתה התלבטות קודם; חשבנו שארבעה חודשים הם מספיק זמן כדי שכל הלקוחות שירצו להכנס להסדר הזה יוכלו גם לשקול את השיקולים שלהם ולעשות את החשבון שלהם.

חנוך וסרצוג: גם את קביעת זמן החלון קבענו, כאשר הבנקים התחייבו גם לתת הודעה ללקוח, ולא שלפתוח איזה שהוא חלון כשהלקוח לא יודע.

חנוך וסרצוג: הבנקים לקחו על עצמם להודיעו לכל לקוחותיהם מה הוא חלון הזמן ושהם רשאים לעשות זאת, וזאת כחלק מההסדר.

חנוך וסרצוג: ואז, קבענו את החלון.

חנוך וסרצוג: מאחר שאנו מוציאים פעם בשנה דו"ח שנתי ללקוח על כל הפרעונות וכל מה שהמפקח על הבנקים מחייב אותנו, ואינני רוצה כרגע להכנס זה, אמרנו ששם אנו נכתוב באותיות קידוש לבנה את כל נושא ההסדר במידה והוא יוסכם.

חנוך וסרצוג: נקבע את כל זה, וניתן להם את הדוגמאות.

חנוך וסרצוג: כלומר, כל לקוח יוכל לדעת בדיוק מה הן הזכויות שישנן.

חנוך וסרצוג: לכן, אני חושב שאם אנו בודקים את כל החבילה כחבילה, החבילה קיימת.

חנוך וסרצוג: במאמר מוסגר, אני חושב שחברי-כנסת קודמים אמרו פה כי הצעת חוק שפוגעת בחופש החוזים זה פחות טוב.

חנוך וסרצוג: יש את העניין של האם זה בכלל חוקי לגבי חוק היסוד, וזה מה שהיועצת המשפטית אמרה פה, אבל קטונתי מלהכנס לזה.

אורית נוקד: השאלה היא מה היא המטרה - המטרה הראויה.

חנוך וסרצוג: אינני נכנס לזה, ואני רק מעיר הערת אגב.

חנוך וסרצוג: דרך אגב, הרי נושא המשכנתאות זה לא נושא של הוראת קבע יחידה שישנה לאנשים רגילים.

חנוך וסרצוג: חיים כץ: כשהבנקים רצו לקוחות ב"ישראכרד", הם נתנו תאריכים כמה שרוצים, כי יש תחרות.

דובר: יש לך טעות.

חנוך וסרצוג: גם היום.

חנוך וסרצוג: אתה מדבר על העבר.

חיים כץ: היום.

חיים כץ: זה בגללנו.

חיים כץ: אנו אשמים.

חיים כץ: אני אחד האשמים בזה.

בני שיזף: אבל, חבר-הכנסת חיים כץ, להבדיל מ"ישראכרט"- - - לפני עשרים שנה.

חיים כץ: אתם צודקים.

חיים כץ: אני מצטער.

חנוך וסרצוג: ישנם עוד נושאים שיש הוראות קבע.

חנוך וסרצוג: במקרה, בדקתי את שלי, וראיתי שלקופת-חולים שלי יורד ב-5 לחודש ושלחברות ביטוח יורד בנושא אחר.

אורית נוקד: נתת לי רעיונות.

חנוך וסרצוג: אני אומר, שאם הולכים על רעיון שרוצים לסדר, מבחינתך, את הכל, צריך לחשוב.

חנוך וסרצוג: אפשר לעשות שינוי קטן.

יעקב ליצמן: מר וסרצוג, אני מבין שכל ההצעה שאתם מדברים כאן זה הכל כדי לעשות הסדר זמני, ולא מדברים על חוק.

חנוך וסרצוג: נכון.

חנוך וסרצוג: זה הסדר שאנו גם נפרסם אותו.

יעקב ליצמן: אתם אומרים: "בוא ונעזוב אותך עם חיים כץ בצד".

חנוך וסרצוג: הוא משיג את המטרה שלו.

יעקב ליצמן: הבנתי את ההצעה, אבל התכוונתי שיעבירו לי את זה בזמנו.

יעקב ליצמן: השאלה כאן היא, ועוד מעט נגיע לחבר-הכנסת חיים כץ, האם הוא מסכים בכלל שלא יהיה חוק וכן יהיה חוקי והאם הוא בכלל מסכים שיהיה הסדר לחצי שנה.

יעקב ליצמן: אולי יש לי גם הצעה משלי.

יעקב ליצמן: האם מה שאתה אומר זה על דעת כל הבנקים?

יעקב ליצמן: האם זה גם על דעתכם?

חנוך וסרצוג: כן.

יעקב ליצמן: כלומר, כולם.

יעקב ליצמן: מה עם משרד האוצר?

אבי (אברהם) גבאי: ישבנו איתם, ואני חושב שזו הצעה הוגנת בקטע הזה.

יעקב ליצמן: אשאל אותך איזו שהיא שאלה ששאלתי בעצם את מרדכי פיין לפני הישיבה.

יעקב ליצמן: לצערי, היום, אנו במצב אבטלה נורא.

יעקב ליצמן: אדם עבד ב"אינטל" וקיבל את משכורת מדי 1 בחודש בדיוק.

יעקב ליצמן: לאחר מכן, "אינטל" פיטרה אותו, והוא עבר לחברה מתחרה ולאחר מכן הוא התחיל לקבל את משכורתו לא ב-1 בחודש אלא ב-10 בחודש.

יעקב ליצמן: מה יעשה האדם הזה?

אבי (אברהם) גבאי: היום, הוא הולך לסיפור הזה.

יעקב ליצמן: זו פעם אחת.

אבי (אברהם) גבאי: כן.

יעקב ליצמן: מה יקרה אם לאחר שנה יפטרו אותו והוא יעבור לחברה אחרת?

דובר: האם הוא ירצה אז לחזור לתאריך הקודם?

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: אז משכורתו תהיה ב-15 בחודש.

יעקב ליצמן: זה אולי נראה אבסורד, אבל קודם כל אלה דברים אמיתיים שקורים בשוק ובמשק, לצערנו, וזה הביא את חבר-הכנסת חיים כץ להביא את הצעת החוק שלו.

יעקב ליצמן: שנית, ואולי בזאת אסיים את שאלתי, אני מציע לכם, גם מבחינת האוצר: אני מוכן ויכול להבין שלהצעה של חבר-הכנסת חיים כץ, לפי מה שהם טוענים, יש עלות מסויימת.

יעקב ליצמן: זה לא שאני אומר שלא מרויחים מספיק מעמלות, אבל זה סיפור נפרד ובזה נדון.

יעקב ליצמן: לא באתי לפגוע בבנקים.

אורית נוקד: זה סעיף אחר.

רחמים מלול: גובים עמלות גם ב-15 וגם ב-20 בחודש ולא ב-1 בחודש.

שגית אפיק: ריבית של עמלה זה לא שינוי.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: זה שינוי בריבית.

רחמים מלול: אמרתי זאת בצינויות.

יעקב ליצמן: אני רוצה לעשות מין פשרה - מה שחבר-הכנסת חיים כץ לא מתכוון.

יעקב ליצמן: חלק שגית אפיק אמרה לי, ועל חלק חשבתי לבד.

יעקב ליצמן: הייתי מבין, אם נניח הייתם באים ואומרים: "אתה יודע מה?

יעקב ליצמן: אי אפשר לעשות זאת כל פעם.

יעקב ליצמן: תעשה תקופה – פעם בחמש שנים.

יעקב ליצמן: פעם אחת עכשיו חצי שנה אתה נותן לכולם את האפשרות, ואחר כך פעם בחמש, בארבע או בשלוש שנים, ואינני יודע בדיוק את התקופה".

יעקב ליצמן: אתם תגידו.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת חיים כץ יגיד לך "שנה", אתם תגידו "חמש שנים", ונחפש את הפשרה באמצע.

יעקב ליצמן: זה נראה לי איזה שהוא משהו הוגן שהוא אפשרי.

יעקב ליצמן: אם אתם אומרים: "רבותי, אין כלום" – אז או שיש הצעת חוק ואז נצטרך להצביע והרוב יקבע, או שאין הצעת חוק.

אבי (אברהם) גבאי: אענה על זה שני דברים.

אבי (אברהם) גבאי: לגבי הקטע הראשון, צריך לשים לב שמשכורת האנשים היא משכורת קבועה מבחינת הסכום.

יעקב ליצמן: לגבי זה, הבנק דאג כבר לפני כן, כלומר לפני שהוא נתן את ההלוואה.

אבי (אברהם) גבאי: אם, נניח, קיבלתי משכורת ב-1 לחודש – ואתחיל בכיוון הזה – ועלי לשלם ב-15, אני צריך לשמור בצד כסף לקראת ה-15 בחודש; אם לא אשמור בצד כסף ל-15 בחודש, ינכו לי את הוראת הקבע ואז הבנק המסחרי ירויח על האוברדראפט.

אבי (אברהם) גבאי: זה דבר שהוא אסור, כי צריכים לקחת בחשבון שאוברדראפט אפשר לקבל פעם אחת.

אבי (אברהם) גבאי: לא כל חודש מקבלים אוברדראפט וזה מתגלגל וכל חודש יש הלוואה נוספת, אלא זו פעם אחת.

אבי (אברהם) גבאי: אם אדם באוברדראפט, זו הטעות הכי גדולה.

אבי (אברהם) גבאי: דרך אגב, זה קיים רק במשק הישראלי שחיים על אוברדראפט.

אבי (אברהם) גבאי: יש מדינות שבכלל אסור לקחת אוברדראפט.

אבי (אברהם) גבאי: מה קורה באוברדראפט?

אבי (אברהם) גבאי: באוברדראפט הוא הגדיל פעם אחת את המשכורת- - -

יעקב ליצמן: אני מסכים איתך לגבי כל מלה, אבל בלשון הגמרא נאמר "קשוט עצמך".

יעקב ליצמן: תחילה, תנהיג דבר כזה שתקציב המדינה לא יהיה באוברדראפט, ואחר כך תבוא לאנשים פרטיים.

יעקב ליצמן: אתה מתחיל מהאנשים פרטיים.

יעקב ליצמן: איזו חוכמה זו?

אבי (אברהם) גבאי: לא.

אבי (אברהם) גבאי: לזה אני מסכים.

יעקב ליצמן: איפה שאתה יושב, תתחיל קומה למטה ותגיד להם: "מעכשיו אין אוברדראפט".

יעקב ליצמן: זה אותו דבר.

אבי (אברהם) גבאי: לא, אני לא הולך לחוק.

אבי (אברהם) גבאי: אני מדבר על האיש עצמו.

יעקב ליצמן: לא חוק, אבל תעשה זאת בפועל.

יעקב ליצמן: האם מישהו יודע כמה הוא האוברדראפט של המדינה היום?

אבי (אברהם) גבאי: זה בדיוק העניין.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: שלך.

אבי (אברהם) גבאי: מה שקורה הוא, שלמעשה, אנשים מגלים את האוברדראפט פעם ברבעון כאשר הם באים ורואים פתאום בדף החשבון ריבית ואומרים: "אוי ואבוי, מה קורה?

אבי (אברהם) גבאי: אלה מאות שקלים".

יעקב ליצמן: האם אתה רוצה להגיד שיעשו זאת פעם בחודש?

אבי (אברהם) גבאי: לא על זה אני מדבר.

אבי (אברהם) גבאי: אני אומר דבר אחר.

יעקב ליצמן: יש להם מספיק עלויות פעם בשלושה חודשים.

אבי (אברהם) גבאי: אני אומר דבר אחר.

אבי (אברהם) גבאי: ראשית, האיש צריך לדאוג שלא יהיה לו אוברדראפט.

אבי (אברהם) גבאי: לגבי הצעתך לעשות זאת בתקופה מסויימת, אני מבחינתי לא רואה בזה בעיה.

אבי (אברהם) גבאי: אינני יודע לגבי הבנקים.

רחמים מלול: האפשר קודם לשאול משהו על הצעת החוק?

רחמים מלול: אתה כותב בסעיף 2: "רשאי לבחור את התאריך המועדף עליו לתשלום מדי חודש בחדשו".

חיים כץ: זה לא מדי חודש.

חיים כץ: הוא לא יבחר מדי חודש.

רחמים מלול: זה בעת החתימה על המשכנתא.

רחמים מלול: אם כך, מדוע זה ב-1 בחודש או ב-10 בחודש?

רחמים מלול: זה תרתי דסתרי.

רחמים מלול: אתה סותר את עצמך מניה וביה בתוך אותו סעיף.

שגית אפיק: זה השתנה.

רחמים מלול: כשאדם הולך וחותם על הוראת קבע, הבנק שואל אותו.

חיים כץ: חבר-הכנסת מלול, לא היית בדיון שעבר.

חיים כץ: אענה לך.

חיים כץ: אין בעיה יותר מיולי 2000.

חיים כץ: אנחנו מדברים רטרואקטיבית.

שגית אפיק: בדיוק.

שגית אפיק: מיולי 2000 הבנקים מאפשרים ללווה לבחור בין שלושה מועדים בעת מתן ההלוואה.

שגית אפיק: לכן, הצעת חבר-הכנסת חיים כץ מתייחסת לחוזים שנחתמו לפני יולי 2000.

שגית אפיק: לכן, השינוי איננו בעת מתן ההלוואה.

יעקב ליצמן: אני הלכתי כברת דרך יותר ארוכה.

יעקב ליצמן: אני מדבר על בכלל.

שגית אפיק: אתה מדבר על כולם.

חיים כץ: מה שמיולי 2000 בא בעקבות מה שאנו עשינו פה.

חיים כץ: אז, הם אמרו: "מעכשיו".

חיים כץ: אנו באנו עכשיו רטרואקטיבית.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת חיים כץ, ההצעה שלי עונה גם על הבעיה שלך.

רחמים מלול: האין בעיה עם חקיקה רטרואקטיבית שכזו?

חיים כץ: לא.

רחמים מלול: האם זה מפני שהיא באה להיטיב?

שגית אפיק: יש בעיה.

שגית אפיק: יש כאן נימוקים.

שגית אפיק: מדובר בחוזה אחיד.

שגית אפיק: יכולת ההשפעה של הלקוח בשעת חתימת החוזה נמוכה יחסית.

שגית אפיק: מדובר בחוזה ארוך טווח במהלכו נסיבות כריתת החוזה משתנות.

שגית אפיק: לא ברור שבאמת מדובר בנימוקים כאלה כבדי משקל לעשות זאת רטרואקטיבית בצורה מושלמת.

שגית אפיק: לכן, אנו צריכים להגיע פה לפשרה שתהיה סבירה.

שגית אפיק: אם אנו עושים חקיקה רטרואקטיבית, היא צריכה להיות פשרה שתהיה מקובלת ושתהיה סבירה.

חיים כץ: ברצוני להגיד משפט וחצי.

חיים כץ: ישבנו פה בוועדה, וסוכם פה שאתם תזמנו אותנו לפגישה.

חיים כץ: אני מבין, שצריך להיות WIN-WIN SITUATION.

חיים כץ: אני מבין שאני לא רוצה את שלכם, ואתם לא רוצים לקחת את של הלקוחות.

חיים כץ: הבנקים לא עובדים לשם שמיים, והם רוצים להרויח כסף, וזה לגיטימי והם צריכים להרויח כסף.

חיים כץ: אבל, מה שאתם עשיתם לא הוגן ולא הגון.

חיים כץ: ישבתם ביניכם, ולא היה לכם זמן להזמין אותי.

חיים כץ: הייתם אומרים: "אנו מוכנים להזמינך, אבל אין לנו: לא מספיק קפה, ולא מספיק תה", והייתי מביא מהבית.

חיים כץ: הייתי מביא זאת איתי.

חיים כץ: אתם באתם ואמרתם: "יאללה, הם לא קובעים בכלל שום דבר".

חיים כץ: אי לכך, מאחר וזו לא קריאה שניה וקריאה שלישית, אני מבקש להצביע על זה, ואז יהיו דיונים איתנו.

חיים כץ: אני לא הולך לעשוק את הבנקים או לפגוע בבנקים.

יעקב ליצמן: תתייחס להצעתי - לתת אפשרות כל תקופה.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: אנו נעשה זאת.

חיים כץ: נשב בצורה מסודרת.

יעקב ליצמן: אולי עכשיו אפשר לעשות זאת.

יעקב ליצמן: אני אומר דבר אחד: תעזוב את עניין הרטרואקטיביות וכל הדברים.

יעקב ליצמן: מהיום- - -

חיים כץ: מהיום יש.

רחמים מלול: מהיום – הוא אומר: לא.

שגית אפיק: לא משנה מתי נחתם החוזה, וזה העניין.

יעקב ליצמן: לכל אדם מהיום יש אפשרות לשנות חצי שנה – מה שהם הציעו - ולאחר מכן יש לו אפשרות כל חמש שנים או שלוש שנים לשנות את התאריך.

חיים כץ: מתאים לי להתיישר כך.

חיים כץ: לא עושים כאן את המשא ומתן.

רחמים מלול: מה עם אלה שחתמו לפני יולי 2002?

יעקב ליצמן: הם גם מסכימים לחצי שנה.

יעקב ליצמן: הם גם מסכימים עכשיו על חצי שנה.

חיים כץ: ארבעה חודשים.

יעקב ליצמן: הם מסכימים.

יעקב ליצמן: מוטי פיין, ההצעה לגבי חצי שנה זו ההצעה שלכם?

חנוך וסרצוג: ארבעה חודשים.

מרדכי פיין: ארבעה חודשים תקופת מבצע בין מרץ ליוני 2003.

חיים כץ: תהיה הצבעה, ואנו נגיע למשא ומתן.

חיים כץ: אני מקבל את מה שאתה, היושב-ראש, אומר.

יעקב ליצמן: נצביע על זה.

יעקב ליצמן: אני 'מלביש' זאת על הצעת החוק.

חיים כץ: אם כך, 'נלביש' זאת בהצעת החוק.

חיים כץ: אין לי בעיה.

חיים כץ: יוסף פריצקי שמה?

חיים כץ: כל שלוש או ארבע שנים או מה שנסכם בינינו יוכל אדם בעקבות המצב, אם הוא פוטר וכו', לשנות זאת תמורת אגרה מסויימת, תמורת עמלה מסויימת.

יוסף יצחק פריצקי: תמורת עמלה ואגרה.

חיים כץ: כן.

חיים כץ: צריך לסכם עם הבנקים, כמו שנאמר אז פה.

אורית נוקד: האפשר לדעת על כמה אנשים מדובר?

חיים כץ: מאות אלפים.

דובר: האם השאלה היא: כמה אנשים רוצים?

אורית נוקד: לא.

אורית נוקד: על כמה זוגות צעירים, רטרואקטיבית, מדובר?

רחמים מלול: את לא בסין.

אורית נוקד: על כמה זוגות מדובר מלפני יולי 2000?

חנוך וסרצוג: המכסימום יכול להיות אלה שלא מקבלים

חנוך וסרצוג: ב-1 בחודש.

חיים כץ: אחד מהם.

חנוך וסרצוג: אני מסכים איתך.

חנוך וסרצוג: אם תקחי היום את כל רשויות הממשלה, את כל המועצות המקומיות ואת כל הבנקים, הם מקבלים ב-1 בחודש.

חנוך וסרצוג: האוכלוסיה יחסית היום הולכת וקטנה.

חנוך וסרצוג: אבל, זה המכסימום.

אורית נוקד: תן מספרים.

חנוך וסרצוג: זה קשה לי מאד.

חנוך וסרצוג: זו שאלה משקית, ואני באמת לא מתמצא.

אורית נוקד: האם מישהו פה יודע?

חנוך וסרצוג: גיסי בתעשיה האוירית, ואני יודע שהיא לא משלמת ב-1 בחודש.

אורית נוקד: השאלה שלי היא לא בכסף.

חיים כץ: מדובר במאות אלפים.

יעקב ליצמן: זה הרבה אנשים.

יעקב ליצמן: זו הצטברות של 10-15 שנים שאנשים לקחו הלוואות.

דודו זקן: אני דודו זקן מבנק ישראל.

דודו זקן: יש לי הצעה, אם איננו יודעים על כמה אנשים מדובר.

דודו זקן: זה מקובל, כי אולי צריך להמשיך במבצע הזה.

דודו זקן: יהיה מבצע ראשון בתחילת השנה הבאה.

דודו זקן: נראה מה תהיה ההיענות שלו ונמדוד את כמות.

יעקב ליצמן: אגיד לך למה אינני יכול לקבל זאת.

יעקב ליצמן: תחילה, המלה שלי גם שווה משהו.

יעקב ליצמן: אמרתי והבטחתי שאם לא יסתדרו בישיבה הקודמת עם חבר-הכנסת חיים כץ – ואמרתי זאת בוועדה, ולכן אינני חוזר בי – נצביע לפני תום הפגרה.

יעקב ליצמן: שימו לב, שכמעט כל הישיבה היום, חוץ מהעברות תקציביות שיש לנו גם אחר כך, היא בעיקר כדי לקיים מה שהבטחתי – לא לו, אלא אמרתי לכל הוועדה – שנקיים דיון על זה בתוך הפגרה.

יעקב ליצמן: שנית, אינני רואה שום אסון בכך שתהיה קריאה ראשונה ונצביע על נוסח.

יעקב ליצמן: אני מבין, שחבר-הכנסת חיים כץ יכול לקבל את מה שאני אומר.

חיים כץ: נכון.

יעקב ליצמן: גם משרד האוצר יכול לקבל זאת.

יעקב ליצמן: אנו ננסה 'להלביש' זאת בתוכן החוק ולהגיד שני דברים: נקבל את הצעתכם על המבצע בן ארבעת החודשים, ואנו נוסיף סעיף אחד שאומר שנעשה זאת כל 3 או 4 שנים.

חיים כץ: נסכם את זה.

יעקב ליצמן: נסכם את זה, וזה יהיה נוסח החוק שמהיום מדי ארבע שנים מי שרוצה לשנות יוכל.

יוסף יצחק פריצקי: וזאת, מהיום.

שגית אפיק: כן, מהיום.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, זה לא חל רטרואקטיבית.

חיים כץ: אתה לא היית.

חיים כץ: זה חל רטרואקטיבית.

חיים כץ: הבנקים עשו מבצע.

חנוך וסרצוג: לא מהיום.

חנוך וסרצוג: צריך להתכונן מיכונית היום.

חיים כץ: הבנקים כבר הסכימו.

יעקב ליצמן: בין כך, עושים מבצע.

יעקב ליצמן: זה לא רלוונטי.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת חיים כץ, זה מהיום.

מרדכי פיין: האם אתה רוצה שהמבצע יחזור על עצמו מדי מספר שנים?

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת פריצקי, בין כך זה מהיום.

חנוך וסרצוג: צריך להתכונן מיכונית לזה.

יעקב ליצמן: אנו נסתדר.

חיים כץ: יש לך הרבה זמן.

דובר: כתבנו פה לוח-זמנים שחשבנו שהוא- - -

מרדכי פיין: חבר-הכנסת ליצמן, אתה רוצה שהמבצע יחזור על עצמו מדי מספר שנים.

יעקב ליצמן: כן.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש פה נציג של משרד האוצר?

יוסף יצחק פריצקי: האם משרד האוצר או נציבות מס הכנסה יראו בשינוי הסכם ההלוואה החדש ויבקשו לבייל אותו?

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להתחיל להבין אם אינני פותח פה מצב מסויים.

יעקב ליצמן: הוא לא עושה שום דבר.

יוסף יצחק פריצקי: הוא משנה את התאריך.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת פריצקי, לאור מה שקורה כאן, יכול להיות שכביש האגרה חוצה-ישראל יכול להיות יום אחד כביש מעבר חציה.

יוסף יצחק פריצקי: לא.

יוסף יצחק פריצקי: חבר-הכנסת ליצמן, אתה יודע שהיום כל חוזה הלוואה מביילים.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש פה מישהו מנציבות מס הכנסה?

חיים כץ: חבר-הכנסת פריצקי, יש זמן לזה.

יוסף יצחק פריצקי: לא.

יוסף יצחק פריצקי: תימצא כמו אתונו של בלעם ורק הפוך – באת לברך ותימצא מקלל, כי לגבי כל הלוואה כזו יאמרו: "בבקשה.

יוסף יצחק פריצקי: זה הסכם הלוואה חדש.

יוסף יצחק פריצקי: נא להתחיל לבייל אותו".

אורית נוקד: אם כך, אולי עכשיו אפשר להכניס את מה שהעלית לתיקון הזה.

ישראל סגל: אני ישראל סגל מבנק "טפחות".

ישראל סגל: לגבי הישיבה הקודמת שהיתה כאן, אני מצטער, לא הבנתי, למרות שנכחתי, שאנו צריכים להפגש עם חבר-הכנסת חיים כץ.

ישראל סגל: הבנתי שצריך לבוא לכאן להצעה.

יעקב ליצמן: אמרתי והסברתי את זה כמה פעמים באופן ברור.

ישראל סגל: יכול להיות.

ישראל סגל: לבטח לא בכוונה לא נפגשנו עם חבר-הכנסת חיים כץ.

יעקב ליצמן: בסדר.

יעקב ליצמן: מקובל.

חיים כץ: אין לי בעיה עם זה.

חיים כץ: גם כך לא היה לי זמן.

ישראל סגל: אנו הבנו, שהמטרה המשותפת לשני הצדדים – לחברי-הכנסת ולנו – היא למנוע תקדים של חקיקה רטרואקטיבית.

ישראל סגל: אם נבוא עם הצעה שהיא סבירה ומקובלת, אנו נחסוך את החקיקה הזו.

יעקב ליצמן: אבל, את זה חסכנו.

יעקב ליצמן: אם יש מבצע, חסכנו.

חיים כץ: אנו ממשיכים, עד שאתם תבינו שאינכם יכולים לשחק איתנו.

מוסי רז: זה לקראת קריאה שניה.

חיים כץ: נכון.

ישראל סגל: הרי ההצהרה היא לכולי עלמא, וגם חבר-הכנסת מסכים כאן לפחות באופן כללי שההצעה די הוגנת.

ישראל סגל: לא חיפשנו לעגל פינות.

חיים כץ: לא אמרתי דבר כזה שאני מסכים שההצעה היא די הוגנת.

חיים כץ: אמרתי שאנו נשב ונבדוק, ואם היא הוגנת - אני אגיד שהיא הוגנת.

יעקב ליצמן: מר סגל, אני מסכים שהיא הוגנת.

חיים כץ: לא בריביות.

חיים כץ: אני אפילו לא יודע איזו ריבית.

חיים כץ: אינני יודע אם היא הוגנת או לא.

חיים כץ: התכנית עצמה - כן.

יעקב ליצמן: זו ריבית מה שתהיה מקובלת.

יעקב ליצמן: אי אפשר לעשות כאן משהו מי-יודע-מה.

חיים כץ: בסדר.

ישראל סגל: אגיד עוד דוגמא אחת מההסכם שלנו, מההצעה שלנו.

ישראל סגל: בדברי ההסבר של חבר-הכנסת חיים כץ כתוב שמדובר במקרים ששני בני-הזוג מקבלים את המשכורת לא ב-1 בחודש.

ישראל סגל: אנו מציעים שמספיק שרק אחד כזה - הוא יהיה זכאי.

ישראל סגל: אנו לא חיפשנו כאן פינות איך לצאת מהענין.

יעקב ליצמן: בסדר.

יעקב ליצמן: האם יש לך התנגדות להצעה שלנו?

ישראל סגל: אני אומר, שאנו צריכים לשאוף למצב, ואני מקווה שזה מוסכם על כולם, שלא יהיה בסוף חוק.

דובר: השאלה שלו אחרת.

מרדכי פיין: היושב-ראש שאל אותך האם אתה מסכים לחזור על המבצע.

ישראל סגל: לא, אין לי התנגדות.

יעקב ליצמן: ראשית, אנו נצביע היום לקראת קריאה ראשונה, וזו לא קריאה שניה או קריאה שלישית.

יעקב ליצמן: יש עוד מספיק זמן לדון בזה ולהגיע לפשרות כדי שלא יהיה חוק.

יעקב ליצמן: יכול להיות שגם חבר-הכנסת חיים כץ יסכים ואני מסכים גם שלא צריך להיות חוק, אבל היום נצביע על זה.

יעקב ליצמן: שנית, לגבי ההצעה הזו, אני חושב שזו הצעה הוגנת, מה שאני הצעתי, שנעשה מין פשרה - אתם תעשו את המבצע ארבעה חודשים ולאחר מכן אנו ניתן 4-5 שנים או 3-4 או 5 שנים ונגיע להסכמה.

יעקב ליצמן: עשיתם פעם את המבצע היום, ותעשו עוד פעם מבצע.

יעקב ליצמן: זה לא אסון.

יעקב ליצמן: לגבי חוק או לא, לאחר קריאה ראשונה נדון ונחליט אם כן או לא.

יעקב ליצמן: רבותי, אנו מצביעים לפי רוח הדברים.

שגית אפיק: יש עוד שני דברים שצריך להתייחס אליהם: דבר אחד הוא ההלוואה לדיור.

שגית אפיק: מאחר שכאשר לוקחים הלוואה משלימה, בדרך-כלל נלקחת גם הלוואה לדיור שהבנק משמש המתווך שלה, יש צורך להחיל את אותו דין גם לגבי הלוואה לדיור.

חנוך וסרצוג: האוצר הסכים.

דוד זקן: ודאי.

שגית אפיק: בסדר.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להבין על מה אנו מצביעים.

יעקב ליצמן: אגיד ואסביר לך בדיוק שוב.

יעקב ליצמן: נושא אחד הוא, שהם הציעו כאן מבצע בן ארבעה חודשים.

חיים כץ: כל X שנים.

יוסף יצחק פריצקי: חבר-הכנסת חיים כץ, הצעת החוק שלך, כמו שהיא היום, נופלת ולא באה.

שגית אפיק: לא .

שגית אפיק: מנסחים אותה אחרת לגמרי.

יוסף יצחק פריצקי: מה שכתוב בפנים 'מת', ועכשיו יש נוסח חדש שאומר כך: "הבנקים יתנו מבצע מיום מסויים עד יום מסויים ואחת לכמה שנים יתנו כך".

יוסף יצחק פריצקי: האם זה החוק?

יעקב ליצמן: זה החוק.

שגית אפיק: כמו כן, תשולם עמלה--

חיים כץ: --שנגדיר אותה במשא ומתן בינינו - עם הבנקים.

חיים כץ: אם הם לא יסכימו, אולי נעשה בלי עמלה.

חיים כץ: אם הם לא יסכימו, אולי נצביע בלי עמלה.

יוסף יצחק פריצקי: עמלה למי?

שגית אפיק: ממילא העמלה קבועה בכללי הבנקאות.

שגית אפיק: עניין נוסף הוא עניין הערבים.

שגית אפיק: כאשר אנו מעבירים את מועד הפרעון מה-1 בחודש ל-15 לחודש, גדלה ההלוואה מכיון שיש לנו 15 ימים.

חיים כץ: מאיפה את יודעת שגדלה ההלוואה?

חיים כץ: את כבר סגרת את המשא ומתן?

שגית אפיק: לא.

חיים כץ: אולי אנו לא נעלה את ההלוואה?

חיים כץ: אולי הם יספגו את זה?

חיים כץ: למה את נותנת להם רעיונות?

חנוך וסרצוג: לא.

חנוך וסרצוג: זה BY DEFINITION.

שגית אפיק: גדלה תקופת ההחזר של ההלוואה.

חיים כץ: אינני יודע איך את מנהלת עסקים, אבל כשאני לוקח משכנתא אולי יגידו: "הזיזו את כל התקופה, והעלות עולה לך 200 שקל שאתה משלם אותה חד-פעמית ואת השאר - - -

יעקב ליצמן: שגית אפיק כן אומרת משהו, ויש לה טענה שאולי הבנתי בצורה אחרת.

יעקב ליצמן: היא אומרת שברגע שהזזת את הלווה מה-1 בחודש ל-10 יש בעיה עם הערבים.

חיים כץ: יש לך עלות של 500 שקל.

חנוך וסרצוג: זו לא עלות.

חנוך וסרצוג: הערב יכול להגיד: "הסכמתי להיות ערב רק ב-1 בחודש.

חנוך וסרצוג: הזזת ל-10 בחודש - ערבותי פקעה".

יעקב ליצמן: מר וסרצוג, אני בטוח שתסתדרו.

שגית אפיק: יש עניין אחר.

שגית אפיק: חוק הערבות קובע, שכאשר גדֵל החיוב הנערב- - -

חנוך וסרצוג: חוק הערבות קובע זאת.

שגית אפיק: זה גדֵל.

חיים כץ: ואז, אתה תצא מופסד.

חנוך וסרצוג: זה לא כסף.

חיים כץ: בסוף תצא מופסד.

מוסי רז: האם הוא מוכן להיות ערב ב-1 ולא ב-10?

שגית אפיק: לא.

שגית אפיק: זה לא העניין.

חיים כץ: לא תצא נשכר מהעניין.

יעקב ליצמן: לגבי הדברים האלה, תסתדרו ביניכם עד אחרי הקריאה הראשונה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את הצעת חוק אפשרות לבחירת תאריך תשלום משכנתאות לדיור, התשס"ב-2002--

שגית אפיק: --לפי העקרונות שסוכמו.

יעקב ליצמן: --לפי הסיכומים שסיכמתי.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: בעד - הרוב נגד - 1 נמנעים - אין הצעת חוק אפשרות לבחירת תאריך תשלום משכנתאות לדיור, התשס"ב-2002, לפי הסיכומים שסיכם יו"ר הוועדה, התקבלה.

יעקב ליצמן: הצעת החוק אושרה ועברה לקריאה ראשונה.

מוסי רז: מה עם הפניה שלי?

יעקב ליצמן: הרפרנטים אינם.

יעקב ליצמן: נדמה לי, שאמרתי להם שזה יהיה בשעה 11:30.

מוסי רז: הבעיה שם היא, שמדובר בחמישה דברים שונים שלא קשורים זה לזה.

מוסי רז: הם יכולים להביא חמש העברות נפרדות, ואפשר להתנגד למה שלא רוצים.

מוסי רז: אני חוזר בסביבות 12:30.

יעקב ליצמן: אני יכול להשאיר את זה כדבר האחרון.

מוסי רז: מדובר על העברת תקציבים של משרד הבינוי והשיכון, וביקשתי זאת לפנים משורת הדין.

מוסי רז: יש שם חמישה דברים שלא קשורים זה לזה.

יעקב ליצמן: בדרך כלל, עושים זאת.

מוסי רז: מתי אתה חושב שתצביע על כך?

יעקב ליצמן: נדמה לי, שאמרתי להם: 11:30.

יעקב ליצמן: נניח, שאאחר זאת ל-11:45.

יעקב ליצמן: אאחר את זה עוד קצת.

מוסי רז: בוא ונצביע על זה ביום שני.

מוסי רז: מדובר על אבטחה במזרח-ירושלים.

מוסי רז: למתנחלים במזרח-ירושלים יש חברת אבטחה פרטית, ומשרד הבינוי והשיכון מממן בעלות של 27 מליון שקל בשנה.

מוסי רז: זה לא בסדר, ולזה אני רוצה להתנגד.

מוסי רז: אינני רוצה לכלול בזה קשישים וכל מיני דברים שלא קשורים.

אורית נוקד: נכון.

אורית נוקד: הוא צודק.

רחמים מלול: 27 מליון שקל הם סכום מדהים.

רחמים מלול: הסבר זאת.

מוסי רז: זה לאבטחת המתנחלים בסילואן.

מוסי רז: זו חברת אבטחה פרטית.

מוסי רז: זה סעיף 4.

אורית נוקד: סימנתי לעצמי את זה.

אורית נוקד: מה הקשר בין הדברים?

מוסי רז: כששרון היה שר הבינוי והשיכון, הוא אמר להם: "לכו ותגורו בסילואן".

מוסי רז: הם אמרו: "בסדר, אבל מי ישמור עלינו?".

מוסי רז: הוא אמר להם: "יש צבא ויש משטרה".

מוסי רז: "צבא ומשטרה הם לא בשבילנו, אנשים מיוחסים" - ומשרד הבינוי והשיכון הקים להם חברת אבטחה.

מוסי רז: מדובר ב-27 מליון שקל לכמה מאות לכמה מאות תושבים שגרים שם.

מוסי רז: יש משטרה ויש צבא, ושיסתדרו הם עם זה.

מוסי רז: גם אני רוצה חברת אבטחה פרטית.

יעקב ליצמן: לפי האנשים שמשתתפים כאן כרגע, ואני לא יכול להגיד לך שצפוי יותר, כרגע אין רוב לדבר הזה.

רחמים מלול: יש לי שאלות.

יעקב ליצמן: אני אצביע בעד.

יעקב ליצמן: תעמוד בקשר, ונראה איפה זה.

יעקב ליצמן: אעשה זאת בסוף.

יעקב ליצמן: עמלות הבנקים על הוראות קבע

יעקב ליצמן: נחזור לנושא: עמלות הבנקים על הוראות קבע.

יעקב ליצמן: אני מצטער שהיתה אי-הבנה שלא הזמנו את דרור שהיה צריך להיות כאן, ולכן כנראה אינני יכול להיות בטוח אם נוכל להחליט בדיוק מה.

מרדכי פיין: בנושא הזה אנו עובדים עם הרשות להגבלים עסקיים בשיתוף פעולה מלא, ואנו מגיעים להחלטה משותפת.

מרדכי פיין: כרגע, המצב הוא מלפני מספר חודשים שהממונה על ההגבלים העסקיים ביטל את העמלה הבין-בנקאית שהיתה קיימת על חיובים על-פי הרשאה והעמיד אותה כרגע על אפס עד שנגבש עמדה חדשה.

רחמים מלול: מי מציג את הבעיה ואת הנושא?

יעקב ליצמן: זה כבר היה בישיבות קודמות.

יעקב ליצמן: זה היה פעמיים.

יעקב ליצמן: אני ביקשתי דיון על זה.

שגית אפיק: זה המשך.

דובר: זו הוראה של המפקח ולא של הממונה.

מרדכי פיין: הממונה העמיד זאת על אפס מיוני.

צבי זיו: ביטלנו את העמלה, וגובים עמלה אחרת.

דובר: היא לא קיימת.

דובר: זה לא שהיא על אפס.

צבי זיו: לא מדברים על עמלה- - -

מרדכי פיין: הם יציגו מה שהם מבינים, ואני אציג מה שאני מבין.

מרדכי פיין: אורית נוקד: אם אפשר, אבקש להכניס אותי למשפט בשלושה משפטים להכניס אותי לתמונה.

מרדכי פיין: בדרך-כלל, אני אוהבת להבין על מה אני מצביעה.

מרדכי פיין: האם יש כאן הצבעות היום או שזה המשך דיון?

יעקב ליצמן: זו לא הצבעה, כי זה עדיין לא חוק.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת פריצקי, אני מניח שאתה תתמוך בהצעה שלי לחבר אותנו, את ועדת הכספים, לאוצר מבחינת המחשבים.

יוסף יצחק פריצקי: צעקתי על זה כבר בזמנו.

יוסף יצחק פריצקי: בוא ונראה את זה.

יעקב ליצמן: אני מתחיל.

יוסף יצחק פריצקי: בוא ונראה שיהיה אחד.

יוסף יצחק פריצקי: האם השתגעת?

יוסף יצחק פריצקי: איך יוכלו למכור לנו 'לוקשים', אם המחשב יהיה מחובר?

יוסף יצחק פריצקי: ייאמר ששכחו להזין את המחשב, שיש קריסה ושהרשת לא עובדת.

רונית אברמזון: אני רונית אברמזון, היועצת המשפטית של בנק דיסקונט.

רונית אברמזון: במשך שנים רבות בין הבנקים לבין לקוחותיהם - ולקוחות בעניין הזה מוגדרים שניים: אחד הוא הלקוח הפרטי המשלם, ואחד הוא בית העסק או לצורך העניין ניקח את חברת החשמל, כדוגמא, המוטב, שגובה כספים עבור לקוחותיו בהוראות קבע - ההסדר הזה היה הסדר שנעשה בין מרבית הבנקים.

רונית אברמזון: 80% בערך מהוראות הקבע נעשו דרך הסדרים.

רונית אברמזון: הוא היה הסדר שנקבע בין הבנקים, אבל הוא היה אחיד.

רונית אברמזון: ההסדר שנקבע בין הבנקים, שהתקשרו בו, היה אחיד, אבל לא כל הבנקים התקשרו בו.

רונית אברמזון: לפני כשנה וחצי פתח הממונה על הגבלים עסקיים נושא שנקרא: כללי התנהגות.

רונית אברמזון: זה מסמך שנחתם בשנת 1983 וקבע מה מותר לבנקים ומה אסור להם לעשות בינם לבין עצמם.

רונית אברמזון: נושא זה של העברות בין-בנקאיות היה אחד הנושאים שהוסדרו בתוך המסמך הזה.

רונית אברמזון: הוא אמר לנו: "אני מבקש שאתם תפנו אלי בכל נושא שאתם חושבים שעשוי להיות בו או יכול להיות הסדר כובל".

רונית אברמזון: אנו לא קיבלנו אף פעם את העובדה שמדובר בהסדר כובל, כי מדובר בהסדרים שנעשו בין הבנקים.

רונית אברמזון: אבל, פנינו לממונה כדי לקבל פטור.

רונית אברמזון: כל אחד מהבנקים פנה וביקש פטור.

רונית אברמזון: ביוני הממונה הודיע לנו שהוא לא מאשר את הפטור, ואז נוצר מצב שכאשר בנק שיש לו לקוח כמו חברת חשמל רוצה לגבות עבור צרכני חברת החשמל את הכספים מלקוחותיו של אותו בנק ומלקוחותיו של בנקים אחרים פונה לבנק האחר ומבקש מהבנק האחר שיעשה עבורו את את העבודה, הבנק האחר לא יכול לגבות כסף עבור אותה עבודה, אותה פעולה שהוא מבצע.

צבי זיו: הוא לא מקבל תמורה.

יעקב ליצמן: אבל, את צריכה להוסיף שהוא גובה את זה, למשל, דרך מס"ב.

יעקב ליצמן: דובר: לא גובה.

יעקב ליצמן: מס"ב זה הסכם בין הבנקים לבין עצמם, אבל שם הם לוקחים עמלה של כ-32.5 סנט.

צבי זיו: היא אפסית לחלוטין.

יעקב ליצמן: מה זה: "אפסית"?

שגית אפיק: זה היה שני סנטים.

נחום ביטרמן: זה על הסרט המגנטי.

יעקב ליצמן: אבל, יש עמלה.

דובר: זה עבור עבודה טכנית שמבצעים, שמס"ב מבצע.

רונית אברמזון: בדיוק.

רונית אברמזון: אנו, כמובן, חשבנו מה אנו עושים, כי בסך-הכל נוצר מצב שהבנק מבצע פעולות עבור לקוחות של בנק אחר ולא רק עבור לקוחותיו ולא יכול לקבל תמורה.

רונית אברמזון: פנינו למוטבים ואמרנו להם: "אנו צריכים לקבל את התמורה, ובואו ותסדירו זאת איתנו - כל מוטב בדרכו".

רונית אברמזון: בעניין זה התערבו גם הממונה וגם המפקח על הבנקים, כי מדובר בהסדר שאין ספק שהוא הסדר נכון לכל המערכת.

רונית אברמזון: גם הממונה על ההגבלים העסקיים, גם המפקח על הבנקים וגם הבנקים אומרים זאת.

רונית אברמזון: זה הסדר שהוא טוב למשלם, כי הוא חוסך לו לבוא לדלפק ולשלם את חשבון החשמל שלו.

רונית אברמזון: זה חוסך לחברת החשמל עמלת גביה ומנגנון גביה שלם, כי אנו עושים זאת עבורם.

רונית אברמזון: המנגנון הזה הוא מנגנון נכון.

רונית אברמזון: אבל, מאחר ופתאום נוצר איזה שהוא ואקום, נוצר הצורך להסביר זאת.

רונית אברמזון: במקביל, אנו, כמובן, באנו ואמרנו: "תשלמו לנו".

רונית אברמזון: הודיע לנו המפקח: "אינכם יכולים להפסיק לתת את השירות הזה, למרות שאינכם מקבלים תשלום עבורו, כי זה שירות חיוני".

דובר: כמו שקיבלתם כל השנים.

דובר: רונית אברמזון: מבחינת ההסבר, אני מקצרת את כל התהליך רק כדי לתת את התמונה.

דובר: אנו, כמובן, נזעקנו, משום שאנו ודאי לא צריכים לסבסד את השירות הזה.

יעקב ליצמן: יש ויכוח על זה.

יעקב ליצמן: יש את מה שנאמר לנו בישיבות הקודמות.

רונית אברמזון: אני חושבת שאין ויכוח על העובדה שהבנקים לא צריכים לסבסד.

רונית אברמזון: אתה יכול לבוא ולהגיד שיש היום עמלות שנגבות והבנקים כאילו מפוצים עבור זה.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: אני אומר, שאתם גובים חלק מהעמלות- - -

רחמים מלול: אתם לא לוקחים על זה עמלה ספציפית, אבל אתם לוקחים על זה עמלה כפעולה בחשבון הלקוח.

רחמים מלול: האם זה נכון או לא?

רחמים מלול: היושב-ראש, הם לא לוקחים עמלה כעמלה ספציפית על הוראת הקבע, אבל הם לוקחים עמלה כפעולה חשבונאית בחשבונו של הלקוח.

צבי זיו: זה לא שייך לחיוב הזה, כי דמי השורה - אליהם אתה מתכוון - אנו גובים תמורת שירותים שלא נתפסים כהוצאות עקיפות.

צבי זיו: זה לא קשור להוראה ספציפית.

רחמים מלול: אם הייתם לוקחים על זה עמלה כעמלה רגילה של הוראת קבע, מה הוא ההפרש בינה לבין אותה עמלה?

צבי זיו: אנו לא מחייבים את הלקוחות על עמלה על הוראת קבע.

רונית אברמזון: הלקוחות לא מחוייבים.

אורית נוקד: הוא אומר, שהמוטבים משלמים.

מרדכי פיין: הלקוח מחוייב בשורה בחשבון.

רחמים מלול: הוא מחוייב בשורה בחשבון, וזה לא מכסה את העלויות.

דוברת: אלה עלויות אחרות.

צבי זיו: זה לא קשור.

צבי זיו: באופן עקרוני, העמלות שהבנקים גובים מכסות 60% מההוצאות התפעוליות.

צבי זיו: אין שום קשר בין עמלת השורה הזו לבין הפעולה הספציפית.

רחמים מלול: למעשה, אתם דורשים את העמלה הזו מהמוטב ולא מהלקוח.

יעקב ליצמן: אולי אחזור על הויכוח שהיה לי, ואז העליתי שני דברים.

דניאל חכישווילי: אני דניאל חכישווילי מהפיקוח על הבנקים, ואשלים קצת את התמונה.

דניאל חכישווילי: הממונה לא נמצא פה, אבל לפני שהוא הוריד את העמלה לאפס, והממונה הוא שהוריד את העמלה לאפס, הוא ביקש מהבנקים עלות, כלומר שיאמרו כמה זה עולה להם.

דניאל חכישווילי: הם לא הגישו לו.

צבי זיו: הגשנו.

דניאל חכישווילי: זה מה שהממונה אמר.

דניאל חכישווילי: הוא אמר, שהגשתם זה, והגשתם אחרי זה - אחרי הישיבה הקודמת שהיתה.

צבי זיו: לא נכון.

צבי זיו: אתה מדבר דברים בחוסר ידיעה.

דניאל חכישווילי: זה מה שהממונה העביר לנו.

רונית אברמזון: הכרונולוגיה היתה, שהממונה הודיע לנו- - -

יעקב ליצמן: אינני יודע מתי העברתם לו את הטבלה, אבל אני קיבלתי את זה רק לאחרונה.

יעקב ליצמן: גם זה לא בטוח.

יעקב ליצמן: מישהו מבנק הפועלים היה צריך להביא לי זאת היום בבוקר, ולא קיבלתי זאת.

יעקב ליצמן: כך אמר לי המנכ"ל.

רחמים מלול: מה היא העלות?

אריה כהן: לכל בנק יש עלות אחרת.

מרדכי פיין: צריך להבדיל.

מרדכי פיין: אתה דיברת על השורה, ויתר העמלה הם גובים מהמוטבים.

מרדכי פיין: על הגובה הזה יש ויכוח - על הגובה של העמלה שהיתה קיימת עד היום; העמלה הבין-בנקאית היתה בין הבנקים 32.5 סנט, אבל מהמוטבים גבה הבנק המרכז גם יותר.

אורית נוקד: כמה גבו?

מרדכי פיין: היו כל מיני מוטבים.

יעקב ליצמן: הבנתי, שהבנקים טוענים ש-32.5 סנט זה גג, ובגלל זה זה לא קרטל.

יעקב ליצמן: הם אומרים: "יותר מזה אנו נספוג".

מרדכי פיין: הממונה התערב, משום שהעמלה הבין-בנקאית שהיתה בגובה 32.5 סנט היא עמלה שנקבעה ע"י הבנקים עצמם, ולזה הוא לא היה מוכן.

מרדכי פיין: כרגע, הוא ביטל אותה, וכרגע כפי שאמרה עורכת-הדין אברמזון המצב לא הגיוני והוא עומד על אפס.

מרדכי פיין: גם לדעת בנק ישראל, המצב לא הגיוני, משום שהבנקים רשאים להתפרנס מהדבר הזה.

יעקב ליצמן: אבל, רונית אברמזון, אני שאלתי באותה ישיבה ואת לא ענית על זה עכשיו ואף לא העלית זאת.

יעקב ליצמן: שאלתי מה ההבדל בין צ'קים לבין הוראות קבע.

יעקב ליצמן: כבר עברנו את ראש-השנה, יום-הכיפורים, עשינו תשובה והתחלנו בסוכה, אבל תשובה עדיין לא קיבלנו.

דובר: אוכל לתת לך תשובה.

דובר: לפי תחשיבים של בנק הפועלים- - -

יעקב ליצמן: אולי אתן לרונית אברמזון להשיב, כי שאלתי אותה.

רונית אברמזון: אני מניחה שלכל בנק יש את התשובות שלו.

רונית אברמזון: דעו לכם, שגם בין הבנקים אנו לא מדברים - ודאי לא על ריביות.

רונית אברמזון: אנו לא מדברים בינינו, וזה אחד הדברים שאנו מקפידים מאד עליו.

רונית אברמזון: מקפידים שהאינפורמציה הזו לא תעבור.

רונית אברמזון: כעקרון, גם בצ'קים יש לנו עלויות.

רונית אברמזון: מסתבר, שבמהלך השנים אנו את השירות הזה נתנו כשירות ללקוחותינו.

רונית אברמזון: בתחילת הדרך גם הרווחנו על זה ימי ערך; הבנקים עבדו על ימי ערך וקיבלו איזה שהוא רווח מסויים בתוך הדבר הזה.

רונית אברמזון: במהלך השנים הדבר הזה נשחק, ולא גבינו מהלקוחות.

רונית אברמזון: אבל, אני רוצה לפחות למצב את ההבדל העקרוני בין צ'ק, שפה אנו סופגים עלויות, לבין מצב של הרשאות קבע.

רונית אברמזון: בהרשאות קבע השירות שאנו נותנים הוא ללקוח של בנק אחר.

רחמים מלול: בתשובה הזו היא צודקת.

רונית אברמזון: בצ'ק אני נותנת שירות ללקוח שלי.

רונית אברמזון: זה לקוח שלי שהוציא את הצ'ק, ואני מסבסדת אותו כך או אחרת.

רונית אברמזון: לעומת זאת, נניח, שאנו נותנים שירות לחברת חשמל, וחברת החשמל היא לקוח של בנק הפועלים שבא אלי ואומר לי: "את תגבי מהלקוחות שלך".

רונית אברמזון: חברת החשמל איננה לקוח שלי, אינני חייבת לו דבר.

רונית אברמזון: למה אני צריכה לסבסד אותו?

רונית אברמזון: למה אני צריכה לתת לחברת החשמל את השירות הזה בחינם?

מרדכי פיין: זה המצב היום.

מרדכי פיין: זה מצב זמני.

מיכאל קליינר: את נותנת את השירות ללקוח שלך.

רונית אברמזון: נכון, אבל ללקוח שלי אני נותנת באפס.

רחמים מלול: זה טיעון הגיוני ושיווקי נכון.

יעקב ליצמן: אמרתי שמישהו שבסניף הבנק מכניס עשרה צ'קים כפול 500 שקל כל צ'ק, ויחד זה 5,000 שקל, ומפקיד אותם בבנק.

יעקב ליצמן: ואז, מופיעה שורה אחת על הפקדת 5,000 שקל.

מרדכי פיין: לידיעתך, יש בזה גם שינוי.

מרדכי פיין: יש כמות מסויימת.

מרדכי פיין: פעם זה היה בלתי מוגבל.

יעקב ליצמן: בהוראת קבע זה 32.5 סנט על כל פעולה כפול עשר.

יעקב ליצמן: מה ההבדל?

יעקב ליצמן: אמרו שיש עלויות בהוראות קבע.

יעקב ליצמן: אמרתי, שבצ'קים יש יותר עלויות, שכן צריך להסתכל על הצ'ק ולראות אם לא מחוק שום דבר והאם צריך להחזיר.

יעקב ליצמן: לא קיבלתי תשובה.

יעקב ליצמן: קיבלתי תשובה על עלות, אבל לא קיבלתי תשובה על ההבדל.

מיכאל קליינר: השאלה הזו הגיונית.

יעקב ליצמן: פחדתי כל הזמן מדבר אחד - שיגידו לי שמהיום גם לגבי הצ'קים יעשו כך.

רחמים מלול: אם תיגבה העמלה מהמוטב, האם הוא יגלגל זאת כעמלת גביה על הלקוח שלו?

אריה כהן: לא.

אריה כהן: עד היום הוא לא גבה.

אריה כהן: הוא חוייב כל הזמן.

רונית אברמזון: אנו גובים וגבינו עמלות מהמוטב.

רונית אברמזון: המצב לא השתנה.

דובר: גם עכשיו הם גובים מהמוטבים - נכון?

יעקב ליצמן: לפני שבנק ישראל התערב כאן והממונה, הרי זה התחיל מתוך בלאגן.

יעקב ליצמן: זה לא התחיל מהם.

יעקב ליצמן: הם לא התחילו את הנושא הזה.

נחום ביטרמן: אני נחום ביטרמן, היועץ המשפטי של בנק לאומי.

נחום ביטרמן: ההתערבות לא היתה מצד הלקוחות.

נחום ביטרמן: התערבות הממונה על ההגבלים העסקיים היתה כשהוא הסתכל בכללי ההתנהגות.

נחום ביטרמן: הוא הגיע לבדוק את כללי ההתנהגות שנעשו אז בין הבנקים--

יעקב ליצמן: זה גם תלונות של עמותות.

יעקב ליצמן: אתה יודע את האמת.

נחום ביטרמן: --ולבדוק כללי התנהגות.

נחום ביטרמן: נושא כללי התנהגות היה סעיף אחד.

נחום ביטרמן: היתה רשימה גדולה של פעילויות שהסכימו הבנקים לפעול ביניהם, ואז הוא התערב.

נחום ביטרמן: בכל זאת, ברצוני להגיד משהו לגבי הצ'קים ששאלת לגביהם ולגבי השירות.

נחום ביטרמן: בצ'ק זה שונה.

נחום ביטרמן: קודם כל, הבנק גובה עמלה על הצ'ק.

נחום ביטרמן: כשמנפיקים את פנקס הצ'קים, הבנק גובה עמלות בגין פנקס הצ'קים.

נחום ביטרמן: הצ'ק קשור במישרין, ואת זה רונית אברמזון הזכירה, לניהול החשבון באותו סניף בו נמשך הצ'ק עליו, וזה לקוח של הבנק, ולא חשוב אם זה הבנק הגובה או הבנק הנמשך, וכרגע כל אחד מופיע בשני הכובעים ותלוי מה היא הפעולה, והבנק "נהנה" ומכסה במידה מסויימת הוצאות שלו כשהוא מנהל את החשבון.

נחום ביטרמן: פה יש מצב אחר לגמרי, וצריך להבין זאת.

נחום ביטרמן: בא מוטב כמו חברת החשמל, "סלקום" ו"בזק", ואנו מספקים לו שירות של גביה מצרכנים שלו, ובמקרים רבים הוא גם לא הלקוח שלנו.

יעקב ליצמן: העלות במס"ב זה עבור הבנקים.

יעקב ליצמן: הוא לא שייך לזה.

נחום ביטרמן: לא גובים עמלה על הפעולות האלה במס"ב.

יעקב ליצמן: כן.

נחום ביטרמן: לא העמלה הזו בכלל.

מיכאל קליינר: כמה אתה לוקח לצ'ק בעלות הפנקס?

נחום ביטרמן: אינני איש תמחור, כך שאינני יודע בדיוק.

דוברת: 36 אגורות לצ'ק.

נחום ביטרמן: בא הלקוח המוטב שאיננו לקוח שלנו.

נחום ביטרמן: אם נחזור אחורה עשרים שנה, נראה מה היה.

יעקב ליצמן: הלוואי שהיה לי פטנט לזה.

נחום ביטרמן: אני אומר זאת רק כדי להסביר.

נחום ביטרמן: מה היה אז המצב ואיך חברת החשמל גבתה כסף מהצרכנים?

נחום ביטרמן: איך גבו כל ספקי הגז?

נחום ביטרמן: הקימו משרדי גביה, והיו צריכים לאתר את הלקוחות החייבים.

נחום ביטרמן: פה הבנק מרכז עבורם את הלקוחות אצלו.

יעקב ליצמן: מי מקבל את העמלה, את הכסף הקטן הזה, של מס"ב?

אריה כהן: לא.

אריה כהן: את זה משלמים למס"ב.

רונית אברמזון: מס"ב היא אגרה בין-בנקאית לחלוטין.

יעקב ליצמן: זה בין הבנקים.

אריה כהן: לא.

אריה כהן: זו עמלה שהבנק משלם למס"ב עבור השירותים שהוא נותן להם.

אריה כהן: זו עמלה פנימית שהבנק משלם למס"ב.

נחום ביטרמן: זו עמלה טכנית בעד הסרט שהוא מספק.

נחום ביטרמן: זה לא מכסה.

אריה כהן: הבנק לא נהנה מהעמלה הזו.

רחמים מלול: אנו הבנו את זה.

רחמים מלול: כמה ימים חולפים מגביית התשלום עבור המוטב עד העברת הכסף אל המוטב?

דובר: זו פעולה מיידית.

נחום ביטרמן: מזה נהנה המוטב.

רחמים מלול: האם אינכם יכולים לעכב את ההעברה של זה ולהרויח ימים?

אריה כהן: זה חיוב חשבון הלקוח- - -

רחמים מלול: אולי יש ימי ערך.

יעקב ליצמן: חב-הכנסת רחמים מלול, לא בטוח שלא.

יעקב ליצמן: אני יודע שאפשר.

דובר: לא.

דובר: תרשה לי להעיר פה.

יעקב ליצמן: אל תהיה בהלם.

יעקב ליצמן: לדעתי, אפשר.

רונית אברמזון: אנו לא נגיד משהו לא נכון.

יעקב ליצמן: לא אמרתי לךְ: לא נכון.

יעקב ליצמן: אמרתי שאתם חושבים כך, ואני חולק על זה.

אריה כהן: יש הסדרים ישנים עם לקוחות ותיקים מאד שלא משלמים עמלה של 32.5 סנט.

מרדכי פיין: למוטבים.

אריה כהן: ההתחשבנות איתם היתה על-פי ימי ערך.

אריה כהן: אבל, זה בהסכמה שלהם.

אריה כהן: הם היו מוכנים בעבר לשלם באיחור של תשלום ושהבנק יעכב.

אריה כהן: דרך אגב, היום אנו מפסידים מזה הרבה מאד כסף, כי יש את ההשהיה הזו של שלושת הימים האלה.

יעקב ליצמן: מאיזה בנק אתה?

אריה כהן: אני מנהל התפעול של בנק דיסקונט.

יעקב ליצמן: כלומר, יש פה נציג מבנק הפועלים, נציג מבנק לאומי ונציגה מבנק דיסקונט.

מרדכי פיין: הדיון, שמתקיים פה, לא נכון.

מרדכי פיין: לגבי המצב הנוכחי הוא, צריך שלא יהיו ספיקות.

יעקב ליצמן: אני רוצה להתנצל, ולכן אני רוצה לדחות את הסיכום הזה לזמן שדרור יהיה.

מרדכי פיין: דיברתי איתו אתמול.

מרדכי פיין: אני יכול לומר כמה דברים גם בשמו.

יעקב ליצמן: זה לא משנה.

יעקב ליצמן: אנו נזמין את דרור לישיבה הבאה.

יעקב ליצמן: נעשה זאת בקיצור ונסכם את הדברים.

יעקב ליצמן: זה לא החוק, ולכן יהיה לכם יותר קל.

מרדכי פיין: ברצוני לדבר על כמה עקרונות.

מרדכי פיין: קודם כל, צריך שיהיה ברור שהמצב הנוכחי הוא עמלה של אפס, וזה לא מצב נכון.

מרדכי פיין: זה מצב זמני בעקבות כל ה'טרררם' מסביב.

מרדכי פיין: ה-32.5 הסנט שהיו קודם הם גם מצב לא נכון, ולכן הוא בוטל.

יעקב ליצמן: מה פירוש: בוטל?

יעקב ליצמן: גובים זאת.

יעקב ליצמן: יש הוראת קבע, וגובים את אותו הסכום שגבו עד עכשיו.

מרדכי פיין: הבנק המרכז גובה מהמוטבים, אבל בין הבנקים לא עובר שום כסף.

מרדכי פיין: אנו רוצים לתקן את המצב.

יעקב ליצמן: כמה עולה החזרת הוראת קבע?

מרדכי פיין: לגבי זה, משלמים בנפרד.

דובר: נדמה לי, שזה כמו החזרת צ'ק.

מרדכי פיין: זה באיזור ה-40 שקל כמו החזרת צ'ק, אבל את זה הלקוח משלם.

מרדכי פיין: זה כך גם היום.

יעקב ליצמן: וזאת, על אף שזו בסך-הכל פעולה של המחשב של הלוך וחזר.

מרדכי פיין: לא.

מרדכי פיין: פה יש עבודה.

יעקב ליצמן: מה העבודה?

יעקב ליצמן: אלה שני כפתורים.

דוברת: צריך לבדוק אם להחזיר את ההרשאה או לא.

יעקב ליצמן: פעולה שעולה 45 שקל - אני אעשה זאת ב-20 שקל.

מרדכי פיין: זו אופרה אחרת.

מרדכי פיין: כיום, בעקבות החזרת חיוב על-פי הרשאה, המצב נמשך ולא בוטל.

מרדכי פיין: אני אומר שזו עמלה נפרדת עבור החזרת חיוב על-פי הרשאה, ולא בזה אנו דנים.

מרדכי פיין: אנו דנים בשאלה מה צריכה להיות העמלה הבין-בנקאית ההוגנת, שהיתה בעבר 32.5 סנט וכרגע במצב זמני היא עומדת על אפס.

מרדכי פיין: אנו התקדמנו מאד יחד בשיתוף פעולה מלא עם הממונה על ההגבלים העסקיים.

מרדכי פיין: ביקשנו נתונים מהבנקים, קיבלנו מהבנקים גדולים את החישובים שלהם, את התמחירים שלהם, לגבי עלויות הפעולה.

מרדכי פיין: יש שונוּת ביניהם.

מרדכי פיין: מה שאני יכול לומר בגדול הוא כך: אין לי כרגע מספר שהממונה יטיל עליו פיקוח ויקבע מספר מסויים שאת זה יוכלו לגבות, אבל ברור לנו שזה צריך להיות נמוך באופן משמעותי ממה שזה היום.

מרדכי פיין: מבדיקת הנתונים הגענו למסקנה שההוצאה העיקרית היא בבניית ההרשאה עצמה.

מרדכי פיין: כשמישהו פותח את ההרשאה, שם עיקר ההוצאה.

מרדכי פיין: לכן, אנו נציע לחלק את העמלה לשניים, אבל קודם נאמר שהעמלה תמשיך ותיגבה מהמוטבים ולא מלקוחות הבנקים.

מרדכי פיין: לקוחות הבנקים משלמים כיום רק את עלות השורה, וכך זה יימשך.

מרדכי פיין: לא יוטלו עמלות נוספות על הלקוחות.

רחמים מלול: פה אתה משלם את זה למוטב כעמלת גבייה.

מרדכי פיין: אני לא יודע.

דובר: לא.

דובר: יש מוטבים שגובים, ויש כאלה שלא.

רחמים מלול: מה זה: "אני לא יודע"?

רחמים מלול: תבדוק את חשבון החשמל, למשל, ותראה מה כתוב שם.

רחמים מלול: יש שם עמלת גבייה.

דוברת: יש שנותנים הנחה על זה.

יעקב ליצמן: לגבי עמותות, לא.

מרדכי פיין: העמלה תשלום ע"י המוטבים, וכנראה שנחליט לחלק זאת לשניים: תהיה עמלה שוטפת עבור- - -

יעקב ליצמן: מתי תסכמו את הנושא הזה?

מרדכי פיין: בימים הקרובים.

מרדכי פיין: תוך כמה ימים נגבש זאת.

מרדכי פיין: עד היום שרר מצב שלא כל הבנקים השתתפו בהסדר, כפי שציינה עורכת-הדין אברמזון, וחלק מהבנקים לא שילמו ולא קיבלו, מתוך אני לא יודע איזה כלכולציות בין הבנקים עצמם.

מרדכי פיין: אבל, מעכשיו ההסדר שיחול הוא שכל הבנקים גם ישלמו וגם יקבלו, ולפי דעתנו זה ייטיב את מצב המוטבים.

מרדכי פיין: לאור העובדה שתיקבע עמלה הרבה יותר נמוכה מהיום ואילך, כל בנק יקבל וישלם כסף, לבנקים יהיה כדאי להציע הצעות למוטבים.

מרדכי פיין: למוטבים תהיה אפשרות יותר טובה לעשות SHOPPING ולהגיע למחיר יותר נמוך באיזה שהוא בנק.

מרדכי פיין: היום, היתה להם רצפה של 32.5 סנט שלא תהיה קיימת.

מרדכי פיין: לדעתנו, תהיה הוזלה ניכרת בעלויות גם למוטבים.

מרדכי פיין: זה יגביר את התחרות.

מרדכי פיין: בימים הקרובים אנו נגיע להסדר.

יעקב ליצמן: היות ודרור איננו כאן, לישיבה הבאה נזמין את דרור ונסכם את הדברים - מה שאמרתם.

יעקב ליצמן: נשמע הערות, אחרי שתגבשו בדיוק את הדברים.

יעקב ליצמן: אני מקווה, שתהיה תחרות ושיוזלו העלויות.

יעקב ליצמן: אני מתנצל על כך שלא יכולתי לסכם זאת.

יעקב ליצמן: תודה לכם.

יעקב ליצמן: (הישיבה הופסקה בשעה 11:01.) (הישיבה חודשה בשעה 11:43.

יעקב ליצמן: )

יעקב ליצמן: אני מחדש את הישיבה.

יעקב ליצמן: הנושא הבא על סדר היום הוא: תקנות מס שבח מקרקעין (מס רכישה) (תיקון והוראת שעה), התשס"ג-2002.

יעקב ליצמן: מאיר קפוטה, אנו מאחלים לך הצלחה.

מאיר קפוטה: התקנות, שבפניכם, הן תקנות שלמעשה מיישמות את המלצות ועדת הרפורמה הראשונה לנושא מיסוי המקרקעין - דו"ח רבינוביץ הראשון.

יוסף יצחק פריצקי: לא יאומן.

מאיר קפוטה: כזכור, החוק עבר בסוף חודש מרץ, ומאז למעשה הותקנו חלק מהתקנות וחלק אחר מובא בפניכם כרגע.

מאיר קפוטה: למעשה, תקנות אלה נותנות ביטוי חוקי למה שקבוע בהמלצות וגם בחוק, כלומר הפחתה של מדרגת מס הרכישה המירבית מ-5% ל-4.5% בשנת המס 2002 ול-4.75% בשנת המס 2003.

מאיר קפוטה: אלה עיקר התקנות.

מאיר קפוטה: בפועל, שלטונות המס יישמו את התקנות ולא גבו את הכספים האלה, ולכן אין כאן שום בעיה.

מאיר קפוטה: בנוסף לנושא המרכזי הזה, יש כאן עוד נושא טכני בהקשר של בניין להשכרה שלמעשה הופך את ההטבה, שקיימת היום והיא מוגבלת, להטבה מעט רחבה יותר גם על העברת קרקע שהיא נכס קבוע.

יוסף יצחק פריצקי: דו"ח רבינוביץ' הראשון - שהובא ועלה שר האוצר ואמר על הדוכן שזו מהפכה, שיפשירו את המקרקעין ושיהיה נפלא ונהדר - היום מביאים תקנות ליישם אותו.

יוסף יצחק פריצקי: דרך אגב, לגבי הרפורמה במס שהועברה בקול תרועה רמה פה בכנסת, אני מבין שעדיין אין תקנות ביצוע.

יעקב ליצמן: דיברנו אתמול.

יעקב ליצמן: דיברתי עם מאיר קפוטה.

יעקב ליצמן: דיברנו שיעבירו זאת- - -

יוסף יצחק פריצקי: הדבר הזה מראה את כל הבדיחה של כל העסק הזה.

יוסף יצחק פריצקי: בכל הכבוד הראוי, אני לא הצבעתי בעד כך שאני נקי.

יעקב ליצמן: האם בדקתם האם זה תשעים יום?

יעקב ליצמן: מאיר קפוטה: בדקתי אם זה תשעים יום.

יעקב ליצמן: תשעים יום זה לגבי נושא אחר.

יוסף יצחק פריצקי: מר קפוטה, אני לפחות נפגשתי עם עורכי-דין שעוסקים בנדל"ן שאומרים לי: "אדוני, לא ידענו מה לעשות".

יוסף יצחק פריצקי: זה לא מדוייק שהחזירו להם.

יוסף יצחק פריצקי: אינני יודע.

יוסף יצחק פריצקי: זה תלוי במשרדים שונים ומשונים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין, שלא הוציאו הוראות ביצוע או שכן, ותתקן אותי.

יוסף יצחק פריצקי: עבר חוק, ולא עברו תקנות.

יוסף יצחק פריצקי: מה עשו?

יגאל ביבי: איך אפשר להוציא הוראת ביצוע כשזה לא מאושר ע"י הוועדה?

יוסף יצחק פריצקי: גם אני לא מבין.

יוסף יצחק פריצקי: מה הלך פה?

יוסף יצחק פריצקי: במרץ 2002 זה התקבל, ואנו היום כבר באוקטובר.

יוסף יצחק פריצקי: מה היה בעסקאות שנעשו בין לבין?

יוסף יצחק פריצקי: מה עכשיו?

יוסף יצחק פריצקי: האם אין מכירה או שיש?

יוסף יצחק פריצקי: מה הולך בתקופת הביניים הזו?

יוסף יצחק פריצקי: מה נעשה בה?

דובר: סגן נציב מס הכנסה יסביר בדיוק כיצד הדברים מתנהלים.

אהרן אליהו: נעשה סדר בדברים.

אהרן אליהו: החוק עבר במרץ, ובמסגרת החוק ניתנו ששים ימים להתארגנות.

אהרן אליהו: אם מודדים, מודדים ששים יום ממרץ ומגיעים לתאריך שמגיעים.

אהרן אליהו: ואכן, זה נכון עובדתית, שבכל מקרה, אנו נמצאים מעבר לאותם ששים יום.

אהרן אליהו: כרגע, פה אנו מדברים על תקנות מס רכישה ואתייחס כרגע לדברים של תקנות מס רכישה שהם בעצם הנדונות היום.

יוסף יצחק פריצקי: במס שבח אין הרבה בעיות, כי בדרך-כלל אלה דירות שהן פטורות.

יוסף יצחק פריצקי: הבעיה היא מס רכישה.

אהרן אליהו: אם כך, בוא ונדבר על מס רכישה.

אהרן אליהו: כפי שאמר מאיר קפוטה בדבריו, את היישום התחלנו מיידית.

אהרן אליהו: דרך אגב, התחלנו מיידית לא מתום ששים היום אלא מהרגע שהחקיקה עברה ב-23 במרץ.

אהרן אליהו: כלומר, מבחינת מיסוי מקרקעין, מה שמומלץ פה בתקנות בהפחתת שיעורי המס נעשה בפועל כבר ממרץ 2002.

דוד טל: אם כך, למה אתה צריך את האישור שלנו?

אהרן אליהו: אנו צריכים את האישור משום שבוא ונחלק את ההפחתות ממס הרכישה: חלקן מקבל ביטוי בחקיקה הראשית - הפחתות לדירות מגורים מקבלות ביטוי בחקיקה הראשית, והנכסים האחרים, נכסי מקרקעין אחרים, שיעורי מס הרכישה אינם קבועים בחקיקה הראשית אלא במסגרת התקנות ובעצם התקנות האלה באות להשלים את המהלך ובעצם לאפשר גם את ההפחתה בשיעורי מס הרכישה על הנכסים האחרים.

אהרן אליהו: דוד טל: סגן נציב מס הכנסה, עם כל הכבוד, אמר מר קפוטה שבכל אופן הגם שלא אושרו התקנות הללו כאן אתם כבר ביצעתם את זה.

אהרן אליהו: מכח מה באיזו סמכות וברשות מי ביצעתם זאת?

אהרן אליהו: אם ביצעתם זאת ואתם יכולים בלעדינו, תעשו בלעדינו.

יוסף יצחק פריצקי: מאיר קפוטה, הוא ברשות מרנן ורבנן, אבל אתם ברשות מה?

אהרן אליהו: למעשה, חברי-הכנסת טל ופריצקי, מעלים שאלות שונות ומדברים על זויות שונות של הדברים.

אהרן אליהו: חבר-הכנסת פריצקי, אתה אומר שנעשתה חקיקה ונעשתה רפורמה אבל הציבור לא ידע מה קורה עם זה.

יוסף יצחק פריצקי: נכון.

אהרן אליהו: אני חוזר ואומר שהציבור ידע גם ידע לפחות בנושא מס הרכישה.

יגאל ביבי: למה "נעשה" לפני "נשמע"?

אהרן אליהו: הציבור ודאי ידע.

רחמים מלול: ודאי, וזאת בזכות מסע הפירסום בטלויזיה.

אהרן אליהו: לגבי מס הרכישה, לא היתה בעיה של אי-ודאות או של אי בהירות.

אהרן אליהו: מרגע שהחקיקה הראשית יצאה לפועל, הציבור ידע.

יוסף יצחק פריצקי: האם, למעשה, אתם הפחתתם את שיעור מס הרכישה?

אהרן אליהו: כן, בחצי אחוז.

יגאל ביבי: האפשר לדעת כמה נכנס בכלל ממס רכישה: מאה מליון, עשרים מליון?

יגאל ביבי: כמה נכנס מכל הבלאגן הזה?

דוברת: מיליארד לשנה.

דוד טל: אדוני סגן נציב מס הכנסה, האם אתה מוכן להשיב לי לשאלתי?

דוד טל: מדוע אתם זקוקים להחלטת השולחן הזה, אם אתם החלטתם כבר לאשר את זה?

דוד טל: מכוח איזו סמכות עשיתם את הדבר הזה?

דוד טל: מי אישר לכם?

דוד טל: מי שמכם להחליט כך, כשהשולחן הזה צריך להחליט על כך?

יעקב ליצמן: זו שאלה תמימה מאד, אבל זה נהוג כך כאן כמעט בכל דבר במדינה.

יעקב ליצמן: בוועדת הכספים היתה פעם פניה לאשר מזגנים למשרד האוצר, וחבר-הכנסת חוגי מש"ס אמר: "מה פתאום לתת מזגנים לפקידי האוצר?

יעקב ליצמן: קודם, תתנו לבתי-הספר", ולא אישרנו את הפניה.

יעקב ליצמן: ביום בהיר, לאחר כמה ימים, נקלעתי למשרד האוצר והם היו בשיא העבודה במזגנים.

דוד טל: אני יודע ומכיר את עבודתו הברוכה של היושב-ראש הזה, אבל היושב-ראש הזה שמדבר אליך כרגע בוועדת העבודה והרווחה בה אני יושב יכול לספר לך שהגישו בה מטעם המשרד לביטוח לאומי כנראה משהו בנוסח הזה, ולא אישרתי להם ואמרתי: "כפי שעשיתם זאת עכשיו, תמשיכו לעשות זאת הלאה".

דוד טל: הם הלכו.

דוד טל: זה היה הרבה כסף.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת טל, היות וזה מיטיב - מיטיב, ולא מסתכלים.

יעקב ליצמן: אם זה לא היה מיטיב - אולי הייתי איתך באותה ספינה.

דוד טל: חבר-הכנסת פריצקי יושב מולי, והוא לימד אותי כמה פעמים על עליונות שלטון החוק.

דוד טל: חבר-הכנסת פריצקי, עד שהטמעת זאת בתוכי, אינני יכול להתפטר ולהשתחרר מזה.

דוד טל: לגבי כל דבר, אני שואל: איפה השלטון ואיפה החוק?

יוסף יצחק פריצקי: מאה אחוז.

יוסף יצחק פריצקי: השלטון פה, והחוק פה.

מיכאל קליינר: אני מבין, שהיועצת של הוועדה, גברת אלחנני, הגישה פה מספר ניירות.

מיכאל קליינר: אני מבין, שבאתר האינטרנט עדיין כתוב 5%, כך שזה בסדר.

מיכאל קליינר: ברור שיש הבדל בין גביית כסף מאזרחים שזו ודאי פגיעה חוקתית חמורה, אם זה נעשה בלי היתר, לבין מצב בו הממשלה מקדימה ויתור על הכנסה מסויימת שזה אולי גם לא בסדר אבל זו בהחלט לא פגיעה חוקתית כמו גבייה בהעדר הסמכה.

מאיר קפוטה: אני רק רוצה להוסיף, שמבחינה משפטית לא ניתן כאן פטור אלא יש עיכוב של גבייה של סכום שאנו יודעים שנצטרך להחזירו בעוד חודש.

מאיר קפוטה: זה הכל.

יוסף יצחק פריצקי: ודאי.

יגאל ביבי: אם לא תאשרו, יקחו עוד חצי אחוז.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את תקנות מס שבח מקרקעין (מס רכישה) (תיקון והוראת שעה), התשס"ג-2002.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: תקנות מס שבח מקרקעין (מס רכישה) (תיקון והוראת שעה), התשס"ג-2002 התקבלו.

יעקב ליצמן: התקנות אושרו.

יוסף יצחק פריצקי: שמא יואיל מר קפוטה לספר לנו מתי יובאו תקנות לפי דו"ח רבינוביץ' השני של הרפורמה.

יעקב ליצמן: פניתי אליו אתמול ושאלתי אותו.

דוד טל: אני אתקזז עם חבר-הכנסת פריצקי.

מיכאל קליינר: חבר-הכנסת טל צריך ללכת.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניה מס' 297 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, נעשה כמה העברות תקציביות.

יעקב ליצמן: לפנינו פניה מספר 297 לוועדה, ומדובר על תקצוב רכישת רכבים ממוגנים ותקצוב הוצאה מותנית בהכנסה לפתוח באיזור תעשיה ארז.

ניר רייס: אלה שינויים פנימיים בתקציב תיאום הפעולות בשטחים - סעיף 17 - שעיקרם תקצוב רכישת רכבים ממוגנים בסך שני מליוני שקלים, שינויים והוצאה מותנית בהכנסה שעיקרה- - -

יגאל ביבי: בסך-הכל, אלה ארבעה רכבים.

יעקב ליצמן: אבל, זה לא שייך לביטחון.

יוסף יצחק פריצקי: לא, אני סתם שואל.

יוסף יצחק פריצקי: מי יושב-ראש הוועדה לתקציב הביטחון?

יעקב ליצמן: אין.

יוסף יצחק פריצקי: האם הוועדה בהרכב מלא בכלל?

יעקב ליצמן: אין לי מושג.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא שלך.

יוסף יצחק פריצקי: זה חבר-הכנסת חיים רמון.

דובר: חברי-הכנסת כבל ווילן ישבו שם.

יעקב ליצמן: ביום ראשון היו שם שני חברי-כנסת.

יעקב ליצמן: ניר רייס: בפניה זו מדובר בשינויים והוצאה מותנית בהכנסה שעיקרה תקצוב שנועד לאפשר קליטת הכנסות לפיתוח איזור תעשיה ארז ושינויים נוספים.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 297 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: פניה מס' 297 לוועדה נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפניה אושרה.

יעקב ליצמן: עתה, פניות מס' 298 ו-299 לוועדה.

יעקב ליצמן: - משרד החקלאות.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת ‏2002 (פניה מס' 306 לוועדה)

יעקב ליצמן: ביקשו שאקדים את פניה מספר 306 - משרד השיכון.

מוסי רז: אני מבקש לקיים דיון על עמותת "עוגן".

יוסף יצחק פריצקי: עמותת "עוגן" - נתתי לך פתק על כך.

יוסף יצחק פריצקי: תדבר עם השר מאיר שטרית.

יוסף יצחק פריצקי: אין לו כסף שם בשבילם.

יעקב ליצמן: אמרתי מה אני הולך לעשות.

יעקב ליצמן: קודם, אדבר עם שר המשפטים, אחר כך אני אחזור ואדבר.

יוסף יצחק פריצקי: טוב.

רותם פלג: יש פה חמישה סעיפים: הסעיף הראשון הוא הגדלת הכנסת ממנהל מקרקעי ישראל לשם פיתוח תשתיות בישובי הבדואים בדרום.

רחמים מלול: האם ההכנסות הן ממכירות מגרשים?

רותם פלג: ההכנסות הן ממכירת מגרשים.

רותם פלג: סעיף שני הוא: הגדלת הוצאה מותנית בהכנסה.

רחמים מלול: האם התשתיות האלה הן תשתיות ציבוריות או תשתיות פרטיות לרוכשי המגרשים?

רותם פלג: הן ציבוריות.

יוסף יצחק פריצקי: הוצאה מותנית זה אומר שאם יבוא כסף אז יהיה.

יוסף יצחק פריצקי: רותם פלג: הסעיף השני הוא: הגדלת הוצאה מותנית בדיור לקשיש.

יוסף יצחק פריצקי: אלה הכנסות שצריכות להגיע מחברת "פרזות" לשיפוץ הוסטלים.

יעקב ליצמן: האם הכסף של "עמידר" הגיע?

רותם פלג: 280 מליון השקל?

רותם פלג: - כן.

יוסף יצחק פריצקי: מה זו ההרשאה להתחייב של שני מליוני השקלים?

רותם פלג: זה תקציב פיתוח.

רותם פלג: היא חייבת להיות בהרשאה להתחייב, כדי לבצע את הכסף הזה.

יוסף יצחק פריצקי: האם אתה אומר לי שההוצאה המותנית מתקזזת בהרשאה להתחייב?

רותם פלג: את תקציב הפיתוח אי אפשר לבצע בלי הרשאה להתחייב.

רותם פלג: מול ההוצאה המותנית חייבת להיות גם הרשאה להתחייב, כדי שיהיה אפשר לבצע את הכסף הזה.

יוסף יצחק פריצקי: מה אתה מבצע בו בפועל?

יוסף יצחק פריצקי: מה אתה עושה בו?

רותם פלג: שיפוץ הוסטלים.

רותם פלג: זה דיור לקשיש.

רותם פלג: הסעיף השלישי הוא: תגבור הבנייה הכפרית.

רותם פלג: בישוב שניר יש הרחבה.

מוסי רז: איפה זה?

מוסי רז: האם זו ההרשאה להתחייב: 3,638 אלפי שקלים?

רותם פלג: כן.

רותם פלג: אנו מסבסדים שם עלויות פיתוח באיזור פיתוח א'.

רותם פלג: הסעיף הרביעי הוא תגבור תקציב תכנית אבטחה במזרח-ירושלים בהתאם לביצוע.

מוסי רז: למה הביצוע עלה ב-20% על המתוכנן?

מוסי רז: הנוספו עוד מתנחלים?

מוסי רז: האם העלו להם את השכר?

מוסי רז: רותם פלג: הן נקבעות לא ע"י משרד השיכון, אלא ע"י השב"כ וע"י משטרת ישראל.

מוסי רז: הן לא נקבעות ע"י השב"כ ומשטרת ישראל.

מוסי רז: הן נקבעות ע"י הכנסת.

מוסי רז: לצערי, אנו אישרנו זאת בתקציב.

מוסי רז: הגשתי הסתייגות.

מוסי רז: אבל, אנו יכולים לא להגדיל זאת.

רותם פלג: נכון.

מיכאל קליינר: כנראה, שיש יותר איומים על חיי אדם.

מיכאל קליינר: מה לעשות?

מיכאל קליינר: האם להפקיר את אותם אנשים?

אורית נוקד: מה הקשר של זה למשרד השיכון?

מוסי רז: האם אין לנו משטרה במדינה?

מוסי רז: ! האם אין לנו שב"כ?

מוסי רז: ! לא צריך חברה פרטית.

מיכאל קליינר: זה כבר ויכוח עקרוני.

מוסי רז: נכון.

מוסי רז: שאלתי מה השתנה.

יוסף יצחק פריצקי: האם זה כסף שאתה כאילו נותן צ'ק למשרד הביטחון?

יוסף יצחק פריצקי: הרי אין יחידת אבטחה של משרד הביטחון.

רותם פלג: לא.

מוסי רז: זו חברת שמירה פרטית, שמממן משרד הבינוי והשיכון בסילואן, בראס אל-עמוד וברובע המוסלמי.

יוסף יצחק פריצקי: צריך לאבטח אותם, ועזוב זאת.

יוסף יצחק פריצקי: למה הכסף הזה לא הולך למשטרת ישראל?

יוסף יצחק פריצקי: מוסי רז: כי משטרת ישראל, חס וחלילה, לא עלינו, עלולה להשתמש בשיקולים ענייניים ולקבוע איפה צריך לשמור ואיפה לא.

יוסף יצחק פריצקי: מדובר על 28 מליון שקל.

מיכאל קליינר: חבר-הכנסת רז, זה לא נכון.

יעקב ליצמן: הנוהג הזה הוא כבר הרבה שנים.

יעקב ליצמן: יכול להיות שיש טעם לבדוק בתקציב הבא ולעשות שינוי.

אורית נוקד: לעשות העברה.

יעקב ליצמן: כרגע, אין טעם לא לאשר זאת, כי מדובר בחיי-אדם.

יגאל ביבי: אני חושב שיש בזה הגיון.

יגאל ביבי: לא יכול להיות שילד קטן שמביאים אותו לבית-הספר ילך עם שוטר.

יגאל ביבי: יש את הטראומה ואת כל הדברים.

יגאל ביבי: לוקחים את זה אזרחים.

יגאל ביבי: רוצים שהאזרחים יחיו שם חיים נורמליים ורגילים עם לבוש אזרחי.

מוסי רז: גם ברחוב המלך ג'ורג' בירושלים היו הרבה יותר הרוגים מאשר בסילואן.

מוסי רז: למה שם אין את זה?

יגאל ביבי: כשרוצים חיים פשוטים ונורמליים, עם כל הכבוד לא יעמוד שוטר ליד כל משפחה.

יגאל ביבי: אלה לא חיים נורמליים.

מוסי רז: ברחוב המלך ג'ורג' זה בסדר.

יעקב ליצמן: רבותי, אני מבקש מכולם לא לדבר ביחד.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא 'עובד' כך.

יוסף יצחק פריצקי: זה מזרח-ירושלים, כלומר זו ירושלים.

יוסף יצחק פריצקי: זה בתחומי שיפוט המינהל של מדינת ישראל.

יוסף יצחק פריצקי: אין בזה שום הגיון.

יוסף יצחק פריצקי: חבר-הכנסת ביבי, סלח לי, אך אתה הראשון שצריך להתקומם על זה.

יוסף יצחק פריצקי: יגאל ביבי: דרך אגב, למה שמים מאבטחים בבתי-הספר ולא משטרה?

יוסף יצחק פריצקי: זה לא הגיוני.

מיכאל נודלמן: כל שנה מדברים על זה, וכל שנה יש ויכוחים.

מיכאל נודלמן: אני מסכים עם היושב-ראש.

מיכאל נודלמן: בתקציב אנו צריכים בתקציב חדש לתקן זאת, אבל עכשיו אנו צריכים לאשר זאת.

מיכאל קליינר: רק לשם הקוריוז, אני מציע לבקש מתמיר כהן להוציא לנו מהפרוטוקולים של 5-10 השנים האחרונות כמה פעמים התקיים דיון בנושא הזה עם אותה לוגיקה ועם אותן תשובות שאני כבר לא זוכר, ובסופו של דבר כולם מגיעים למסקנה, כולל, נדמה חבר-הכנסת לשעבר חיים אורון, שהיה פה, שזו השיטה הכי נכונה.

מוסי רז: לא נכון.

מוסי רז: אל תעליל על חבר-הכנסת לשעבר חיים אורון.

מוסי רז: חבר-הכנסת לשעבר חיים אורון היה מעורב נגד יותר ממני.

מוסי רז: זו כמעט הוצאת דיבה על חבר-הכנסת לשעבר חיים אורון.

יוסף יצחק פריצקי: חבר-הכנסת קליינר, אתה, כחניך תנועת ז'בוטינסקי, צריך להיות נגד זה יותר ממני.

יוסף יצחק פריצקי: לא יכול להיות שבתחומי מדינת ישראל - ואני מדבר עכשיו ברצינות - תשלם מדינת ישראל כסף לחברת אבטחה פרטית להגן על שלומם של אנשים.

יוסף יצחק פריצקי: תן את זה למשטרה.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא יכול להיות.

יוסף יצחק פריצקי: בכמה אנשים מדובר שם?

מוסי רז: האם אתה שואל: בכמה תושבים מדובר?

יעקב ליצמן: בכמה שומרים מדובר?

יוסף יצחק פריצקי: מה היחס בין זה לזה?

מוסי רז: מדובר על פחות מאלף תושבים.

מוסי רז: שמירה על כל אחד עולה 27 אלף שקל בשנה או קצת פחות.

יעקב ליצמן: יש גם שם משטרה.

יעקב ליצמן: אתה לא יודע.

יעקב ליצמן: יוסי פריצקי: בסדר.

יעקב ליצמן: יש גם במאה שערים וגם בגבעה הצרפתית.

יעקב ליצמן: מה לעשות?

יעקב ליצמן: אין משטרה במאה שערים.

יוסף יצחק פריצקי: לא נכון.

יוסף יצחק פריצקי: אל תגיד זאת, כי אתה יודע שיש.

יוסף יצחק פריצקי: כולנו יודעים שיש.

מיכאל קליינר: אין ספק שמי שדורש את השמירה ומי שקובע את הצרכים זה המשטרה והשב"כ, ורמת הסיכונים ברובע המוסלמי ובעיר-דוד יותר גבוהים מאשר בגבעה הצרפתית.

מוסי רז: לנושא הזה יש תולדה הסטורית.

מוסי רז: מי שקרא את דו"ח קלוגמן, שהוא לא דו"ח של "שלום עכשיו" אלא של ועדה שהקימה הממשלה, הרי שהוא מסביר בדיוק איך הגיעו בכלל לבתים האלה ואיך פתאום החבר'ה האלה גרים שם.

מוסי רז: האם הם קנו את הבתים?

מוסי רז: התשובה היא, שלפעמים כן, הם קנו אותם מהמדינה בסכומים של שקל, שני שקלים או משהו כזה.

יעקב ליצמן: ממי קנו זאת?

מוסי רז: בזמנו, היה שר הבינוי והשיכון היה אריאל שרון, והוא זה שהשכיר להם חלק מהבתים, ואת חלק מהבתים מכר להם.

מוסי רז: הוועדה הממשלתית הזו חשפה שם חוזים שמשכירים דירות בשקל לשנה.

מוסי רז: קנו דירות בכמה שקלים.

יעקב ליצמן: מה מפריע לך?

יעקב ליצמן: האם לך מפריע מי שגר שם?

יעקב ליצמן: לא מפריע.

מוסי רז: בטח.

מוסי רז: אבל, אז התעוררה הבעיה.

מוסי רז: הם פחדו ללכת לגור שם.

מוסי רז: זו לא היתה הנחיה: לא של השב"כ ולא של משטרת ישראל.

מוסי רז: להיפך, הם התנגדו לזה.

מוסי רז: אמרו: "ניתן לכם חברה פרטית.

מוסי רז: למה חברה פרטית?

מוסי רז: כי אתכם אנו מעדיפים על אחרים.

מוסי רז: לכם יש דם כחול יותר, וניתן לכם חברה פרטית".

מוסי רז: מדובר כאן על סכום של כבר כמעט 28 מליון שקל בשנה לפחות מאלף תושבים.

מוסי רז: כלומר, לכל אחד כ-28 אלף שקל.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת רז, נניח שבמקום היהודי היה גר שם היום חמ"ס, היה גם צורך בשומרים עליכם.

מוסי רז: זה לא במקום.

מוסי רז: אני מציע לך, שתשים לב שכל המחבלים שעצרו במזרח-ירושלים - 200 פלשתינים - מאיפה הם?

מוסי רז: משני הכפרים שיש בהם מתנחלים: סילואן וראס אל-עמוד.

מוסי רז: תחשוב, שאולי יש קשר לדברים או שלפחות תהיה ישר להגיד שזה בטח לא מנע את זה.

מוסי רז: לא שמעת על חוליית בית-צפאפה.

מיכאל קליינר: חבר-הכנסת רז, הכותל המערבי היה כמו קבר יוסף, אם לא החבר'ה האלה.

מוסי רז: 28 אלף שקל לאדם?

יעקב ליצמן: אתה עושה מהכותל קבר.

מוסי רז: משפחה עם ארבעה ילדים שגרה שם עולה למדינה 50 אלף שקל בשנה רק לשמור עליה, ואת הבית היא עוד קיבלה בחינם?

מוסי רז: האין גבול לדברים האלה?

מוסי רז: ברחוב מהלך ג'ורג', במרכז העיר ירושלים, נהרגו הרבה אנשים בפיגועים, והרבה יותר מפחיד לילד קטן ללכת שם.

מוסי רז: לא שמעתי שבסילואן היה פיגוע .

מוסי רז: למה להם לא נותנים מאבטח פרטי?

מיכאל קליינר: דרך אגב, זו גם היתה שגיאה נוראית לישב יהודים ברמלה, כי עכשיו יש חוליית רמלה.

מיכאל קליינר: אם לא היו יהודים ברמלה, אולי לא היתה חוליית רמלה.

אורית נוקד: אני חושבת, שזה מאד לא נכון שתחת סעיף של אבטחה יהיו העברות של משרד השיכון.

אורית נוקד: אני חושבת שהפעם אצביע בעד, אבל אני דורשת שבשנה הבאה זה יהיה מותנה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 306 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד - 2 פניה מס' 306 לוועדה נתקבלה.

יעקב ליצמן: שני חברי-כנסת התנגדו.

יעקב ליצמן: הפניה התקבלה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת ‏2002 (פניות מס' 304 ו-305 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, פניות מספר 304 ו-305 לוועדה.

יעקב ליצמן: שר האוצר מבקש לגבי נסיעות ראש הממשלה לחו"ל והאבטחה בתקציב ראש הממשלה.

יעקב ליצמן: מי נוסע לחו"ל?

דניאל לימור: ראש הממשלה נוסע לחו"ל, וזה לגבי הנסיעה הקודמת שלו.

יוסף יצחק פריצקי: האם אלה הוצאות בגין נסיעתו הקודמת?

דניאל לימור: הקודמת.

מוסי רז: האם עושים מאיתנו צחוק?

מוסי רז: ! זה לא רציני.

מוסי רז: אני מבקש לדבר על זה.

דניאל לימור: תהיה עוד נסיעה, ואני כבר לא יודע מאיפה יהיו לי מקורות לזה.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשאול: אם אנו לא מאשרים, האם הוא נשאר שם?

יוסף יצחק פריצקי: אם, נניח, אנו לא מאשרים, אין לו הוצאות.

יוסף יצחק פריצקי: שישאר שם.

יוסף יצחק פריצקי: ואז, יש פה תמריץ אדיר לכמה מחברי מרכז הליכוד להצביע נגד.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לקרוא לחבר-הכנסת שטייניץ שיבוא להצביע.

יוסף יצחק פריצקי: חבר-הכנסת ישראל כץ, מן הראוי שיבוא לכאן.

מוסי רז: האם אתה מתכוון לנסיעה לרוסיה?

דניאל לימור: אני לא זוכר.

מוסי רז: נסיעה לרוסיה מלפני שבוע.

יעקב ליצמן: יש לי שאלה קצת רצינית לאוצר: למה אנו צריכים לאשר כל נסיעה?

יעקב ליצמן: אני לא מבין.

יעקב ליצמן: האין תקציב לנסיעות האלה?! למה צריך לבוא כל פעם לוועדת הכספים ולאשר?

יעקב ליצמן: עכשיו מאשרים מה שהיה ברוסיה, ובשבוע הבא יאשרו מה שהיה בסין ובטיוואן ואחר כך יאשרו מה שהיה באמריקה.

יעקב ליצמן: דניאל לימור: זה מסוג הנושאים שעדיפה אצבע על ההדק, ולא לתקצב שם 20 מליון שקל מראש ולתקצב את כולם.

יעקב ליצמן: אני מבין, שאתה אומר עכשיו שהאוצר פתאום רק לגבי ראש הממשלה רוצה לשמור על ההדק שלא יסע הרבה מדי.

דניאל לימור: לא אמרתי את זה.

יעקב ליצמן: זה מה שאתה אומר עכשיו לפרוטוקול.

דניאל לימור: לא.

דניאל לימור: אני אומר, שיש את תקציב המדינה- - -

יעקב ליצמן: אם כך, אני מבקש שמהיום כל נסיעה של כל אחד משרי הממשלה – בוועדת הכספים אנו נאשר אותה.

יעקב ליצמן: אם ראש הממשלה צריך, גם את הנסיעות שלהם צריך לאשר.

יוסף יצחק פריצקי: אני בעד.

יוסף יצחק פריצקי: תעמיד זאת להצבעה.

דניאל לימור: אדוני היושב-ראש, במידה ויש לי בעיה תקציבית בנסיעה זו או אחרת לחו"ל וההיקף הוא יותר גדול ממה שמתוכנן, אז צריך לבוא.

דובר: על איזו נסיעה מדובר?

דניאל לימור: מדובר על הנסיעה שלפני הנסיעה לרוסיה.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה "לפני רוסיה"?

דניאל לימור: אינני זוכר מה היתה הנסיעה שלפני הנסיעה לרוסיה.

דניאל לימור: זו נסיעה גדולה - ארצות-הברית, אירופה או משהו כזה.

דניאל לימור: אינני זוכר את הפרטים המדוייקים.

דניאל לימור: היו”ר יעקב ליצמן: אבל, האם אתה מסכים איתי שלא יכול להיות שאנו נאשר כל נסיעה?

דניאל לימור: השאלה היא מה המצב הנכון לעשות.

יוסף יצחק פריצקי: שאלה לרפרנט: עזוב לרגע את נושא ראש-הממשלה.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה חצי מליון שקל לאהוד ברק ו-670 אלף שקל לבנימין נתניהו?

דניאל לימור: מדובר כאן בהוצאות מיגון בשני מבנים: אחד בכפר-שמריהו ואחד ברחוב בלפור - בניין בית ראש-הממשלה נתניהו בירושלים--

יוסף יצחק פריצקי: --ברחוב עזה.

דניאל לימור: בדיוק.

דניאל לימור: אני חושב, שזה רחוב בלפור.

דניאל לימור: אלה הוצאות מיגון חד-פעמיות.

יוסף יצחק פריצקי: האם 470 אלף שקל הם לוילתו של מר ברק בכפר-שמריהו להוצאות אבטחה?

דניאל לימור: כן, גם לבית ברק.

דניאל לימור: זה בהתאם לשב"כ.

יוסף יצחק פריצקי: כאשר הוא מכר את ביתו בכוכב-יאיר, האם אתם קיבלתם כסף?

דניאל לימור: אני לא יודע מה קרה עם זה.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להבין.

יוסף יצחק פריצקי: בא ראש ממשלה לשעבר, שהיתה לו אבטחה, ומכר את ביתו.

יוסף יצחק פריצקי: אתם השקעתם.

יוסף יצחק פריצקי: האם אתם קיבלתם כסף?

יעקב ליצמן: העבירו את ההשקעה לדירה החדשה.

יוסף יצחק פריצקי: או שהעבירו?

יוסף יצחק פריצקי: ברצוני לדעת מה הולך פה.

דניאל לימור: יש הוצאות מיגון שחייבים להוציא כל פעם מחדש.

יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, גם אני מסכים שצריך לשמור על מר ברק.

מוסי רז: אבל, אולי הוא יכול לגור בסילואן, ואז נחסוך כסף.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת פריצקי, הפתרון הוא שברק ילך לגור בעיר העתיקה.

יעקב ליצמן: תהיה שמירה, והכל יהיה בסדר - חמישה מליוני שקל.

מוסי רז: אני רוצה למחות.

מוסי רז: תחילה, לראש הממשלה אריק שרון יש בית בעיר העתיקה, והוא מקבל שם את חברת השמירה הפרטית הזו, אבל הוא לא בבית כך שהם שומרים על הבית הריק ועוד מיגנו את חוות השקמים בשמונה מליוני שקלים.

יוסף יצחק פריצקי: אתה צודק.

מוסי רז: אם יש לו בית, שיגור שם ויחסוך מאיתנו את חוות השקמים.

מוסי רז: לגבי נושא הנסיעה לחו"ל, אני באמת לא חושב שאנו צריכים להתערב אם ראש הממשלה יסע לחו"ל או לא על-פי שיקול של כמה כסף יש לנו.

מוסי רז: לא הגענו למצב כזה גרוע.

מוסי רז: אבל, אם זה כך ומביאים לנו את הנושא בדיעבד, למה שנאשר?

מוסי רז: האם עושים מאיתנו צחוק?

מוסי רז: ! הרי ממילא הוא נסע.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת רז, עם כל הכבוד, אומר מה שלי נראה לא תקין כחבר-כנסת פשוט ורגיל.

יעקב ליצמן: נניח, שהם אומרים עכשיו שחסר להם עד סוף השנה ולא יודעים.

יעקב ליצמן: תעבירו שמונה מליוני שקלים או עשרה מליוני שקלים או כמה שצריך, ואם נשאר סוף השנה - תחזיר.

יעקב ליצמן: אין טעם שאחרי כל נסיעה יבואו ויאמרו: "רגע אחד.

יעקב ליצמן: הוא נסע עוד פעם – תעבירו עוד פעם כסף".

יעקב ליצמן: זה אבסורד.

רחמים מלול: מה אנו אמורים לאשר: את הנסיעה או את החריגה?

דניאל לימור: הוצאות לנסיעות לחו"ל והוצאות אבטחה.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: יש חריגה בכלל בתקציב הנסיעות.

יעקב ליצמן: הוא אמר שלגבי הנסיעה לרוסיה יביאו את זה עוד פעם, ואני אומר שזה מטומטם.

יוסף יצחק פריצקי: האם אלה הוצאות אבטחה של ברק ונסיעות לחו"ל?

רחמים מלול: האם אז יש חריגה בהוצאות?

רחמים מלול: האם אנו נדרשים לאשר את החריגה?

יעקב ליצמן: חסר לו, הוא נסע, ולא שילמו.

יעקב ליצמן: צריך לשלם להם.

יעקב ליצמן: עכשיו הוא צריך לכסף.

יעקב ליצמן: הוא מביא מסעיף אחר לשלם את ההוצאות.

מיכאל קליינר: עם כל הכבוד, אינני מבין איך לא שמתם לב לארגיומנט של הרפרנט שלדעתי הוא ארגיומנט במקרה הזה ממש מצחיק.

מיכאל קליינר: הוא אמר: "אנו לא רוצים לתקצב...", ואני מניח שזה לא- - -

דניאל לימור: זה לא שלא רוצים.

דניאל לימור: זה בהתאם לסדרי עדיפויות בתקציב משרד ראש-הממשלה.

דניאל לימור: בנסיעות לחו"ל יש סכום מסויים שלא מספיק לנסיעות האלה.

מיכאל קליינר: מה היה הארגיומנט?

מיכאל קליינר: הוא אומר: "אם אנו נתקצב יותר מדי, זה יתן- - -

דניאל לימור: אני- - -

מיכאל קליינר: לא הפרעתי לך.

מיכאל קליינר: אחרי שאגמור, תוכל להעיר.

מיכאל קליינר: אבל, זה מה שאמרת.

מיכאל קליינר: אמרת: "אנו מעדיפים להיות עם היד על ההדק", כלומר לתקצב קצת פחות ואז על כל נסיעה שיצטרכו להזיע.

מיכאל קליינר: קודם כל, אף אחד לא מעלה על הדעת שלא יאשרו נסיעה לראש-הממשלה.

מיכאל קליינר: שנית, הרי בלאו הכי אתם מביאים זאת בדיעבד.

מיכאל קליינר: מה יצטרכו להזיע?

מיכאל קליינר: חוץ מזה, אני גם מתקומם נגד ההנחה שנמצאת ביסוד העניין שאם נתקצב יותר מדי יבוא ראש-ממשלה ויגיד: "חבר'ה, יש לנו כסף בתקציב נסיעות – בואו ונעשה עוד איזו שהיא נסיעה מיותרת".

מיכאל קליינר: זה נשמע לי טפשי.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: זה ברור.

מיכאל קליינר: אם משרד ראש-הממשלה מתקצב זאת בחסר כדי שיוכל לתקצב ביתר דברים אחרים, אז ודאי שאין לכם עניין בזה.

מיכאל קליינר: לכן, אני מציע שאתם תתקצבו את ראש-הממשלה באופן ריאלי - את נסיעותיו - ואפילו תנו קצת רזרבה לנסיעות, ולפעמים אתם עושים זאת, ותחסכו מאיתנו את הבזיון הזה שאתם באים לכאן לאשר כל נסיעה בדיעבד.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניות מספר 304 ו-305 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד- 2 נמנעים - 1 פניות מס' 304 ו-305 לוועדה התקבלו.

רחמים מלול: אני נמנעתי.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש טעם לבקש רביזיה?

יעקב ליצמן: אעשה זאת מיד.

יעקב ליצמן: אל תבקשו.

מוסי רז: ממילא מצפצפים עלינו והוא ימשיך לנסוע.

מוסי רז: אז, לפחות נצביע נגד.

מיכאל קליינר: הייתי משנה את ההצבעה שלי.

מיכאל קליינר: האם אני יכול לשנות את ההצבעה שלי לנמנע?

יעקב ליצמן: זה לא היה משנה.

מיכאל קליינר: זה משנה.

מיכאל קליינר: זה כדי למחות על הנוהל הזה.

מיכאל קליינר: למחות על הנוהל הזה.

רחמים מלול: נכון.

רחמים מלול: לכן, אני נמנע.

יעקב ליצמן: הצבענו.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניה מס' 308 לוועדה)

יעקב ליצמן: פניה מספר 308 לוועדה - מינהל הרכב.

דניאל לימור: מדובר בפניה זו בביצוע שינויים פנימיים בתקציב משרד האוצר הראשי, אגף המכס והמע"מ ואגף מס הכנסה.

דניאל לימור: בנוסף, יש פה תגבור ההוצאה המותנית בתקציב מינהל הרכב הממשלתי בהיקף של כ-27 מליון שקל, שנועד בעצם לאפשר קבלת הכנסות ממכירת רכבים.

דניאל לימור: תקציב מינהל הרכב, כפי שהוא כרגע, לא מותאם להכנסות שהתקבלו מבחינת הרכבים.

דניאל לימור: כל שנה אנו מבצעים התאמות בתקציב, וזו ההתאמה השנה כדי לאפשר את קבלת הכספים.

יוסף יצחק פריצקי: זו הוצאה מותנית בהכנסה.

דניאל לימור: כן.

מיכאל קליינר: אבל, איפה ההוצאה?

דניאל לימור: ההוצאה גם מותנית בהכנסה.

דניאל לימור: זה לחידוש כלי רכב.

מיכאל קליינר: בכסף שאתה מוכר אתה קונה חדשים.

יוסף יצחק פריצקי: הוצאה מותנית בהכנסה זה WASH.

יוסף יצחק פריצקי: זה שטויות.

דניאל לימור: יש את קרן הבלאי.

יוסף יצחק פריצקי: אעבור על זה בשניה אחת.

יוסף יצחק פריצקי: הוא עשה זאת כל כך מהר.

יוסף יצחק פריצקי: טוב.

מיכאל קליינר: סתם מתוך סקרנות - אתה מוריד כאן את שירותי מטה ממשלתיים מ-93 מליון שקל ל-21 מליון שקל.

מיכאל קליינר: מה הורדת בזה?

מיכאל קליינר: יוסף פריצקי: זה סתם.

מיכאל קליינר: למה תוקצב סתם?

מיכאל קליינר: אני מדבר על פרט מספר 0502 - שירותי מטה ממשלתיים.

יוסף יצחק פריצקי: הוא מוסיף.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 308 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: פניה מס' 308 לוועדה נתקבלה פה אחד.

יעקב ליצמן: הפניה אושרה.

יעקב ליצמן: פניות מספר 298 ו-299 הן בנושא חסכון במים וחקלאות.

יעקב ליצמן: אין מישהו מחקלאות.

יעקב ליצמן: הוא נרדם בשמירה.

יעקב ליצמן: נעבור לפניה הבאה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 פניה מס' 300 לוועדה

יעקב ליצמן: פניה מספר 300 לוועדה- משרד התמ"ס.

אמיר אסרף: IDA זו קרן של קרן המטבע הבינלאומית.

אמיר אסרף: זו קרן שתומכת במדינות עולם שלישיות, ובה כל מדינה תורמת ע"י הסכם.

אמיר אסרף: זו תרומה שאנו מחוייבים לתרום במסגרת הסכם לסיוע למדינות שלישיות.

אמיר אסרף: מדובר כאן על IDA-13.

אמיר אסרף: IDA-12 נגמרת השנה, ו-IDA-13 מתחילה בשנה הבאה.

אמיר אסרף: מדובר על 53 מליון שקל בהרשאה.

יוסף יצחק פריצקי: האם זו תרומה?

יוסף יצחק פריצקי: מה הם ראשי התיבות של IDA?

יוסף יצחק פריצקי: INTERNATIONAL מה?

אמיר אסרף: משהו AUTHORIZATION.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת פריצקי, אגיד לך מה מפריע לי.

יעקב ליצמן: לוקחים 53 מליון שקל לקרן IDA לארבע שנים, אבל כשצריך כאן משהו לקרן ישראל לא נותנים 53 מליון שקל.

יוסף יצחק פריצקי: אתה עוד מעט תהיה העולם השלישי - עוד מעט תקבל.

יעקב ליצמן: אנו כבר בעולם השלישי.

יעקב ליצמן: אני במאה שערים כבר חמשים שנה בעולם השלישי.

מיכאל קליינר: לא.

מיכאל קליינר: אתה נותן בתקוה שבקרוב תקבל.

מוסי רז: במדינות מפותחות התמיכה במדינות זרות היא 0.7% מהתוצר.

יעקב ליצמן: האם יש עוד שאלות?

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 300 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה פניה מס' 300 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: הפניה אושרה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת ‏2002 (פניות מס' 301, 302 ו-303 לוועדה)

יעקב ליצמן: פניות מספר 301, 302 ו-303 - המשרד ביטחון פנים.

עמית שפייזמן: מדובר בהעברה בין גגות מסעיף הוצאות פיתוח אחרות לסעיף פיתוח של המשרד לביטחון פנים.

יוסף יצחק פריצקי: מה זו: העברה בין גגות?

יוסף יצחק פריצקי: אינני מכיר מונח כזה.

סיון הכטר: סף ההעברה בין סעיפי תקציב.

דובר: בין סעיף לסעיף.

עמית שפייזמן: לכל סעיף יש את הגג שלו.

עמית שפייזמן: זו העברה מסעיף הוצאות פיתוח שונות לסעיף הפיתוח של המשרד לביטחון פנים ולתקציב השוטף של המשרד לביטחון פנים.

יעקב ליצמן: האם יש שאלות?

יעקב ליצמן: אין.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניות מספר 301, 302 ו-303 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה פניות מס' 301, 302 ו-303 לוועדה התקבלו.

יעקב ליצמן: הפניות אושרו.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניה מס' 307 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, פניה מספר 307 לוועדה - משרד העבודה והרווחה.

עמיחי כץ: מדובר בהעברת 120 עובדים מהעסקה באמצעות ספק להעסקת באמצעות שיא כוח-אדם, בהתאם לסיכום שנעשה עם העובדים.

מיכאל קליינר: האם אתה מוסיף 120 עובדים קבועים?

עמיחי כץ: אני לא מוסיף שום דבר.

עמיחי כץ: צורת ההעסקה שלהם עוברת מצורת העסקה באמצעות עבודה בלתי צמיתה לשיא כוח-אדם.

עמיחי כץ: אלה 120 עובדים קיימים.

מיכאל קליינר: אתה לוקח אנשים, שעד היום היו עובדים לא קבועים ולא בתקן, 120 משרות לשירות המדינה שתהיינה קבועות--

יוסף יצחק פריצקי: נכון.

מיכאל קליינר: --שאחר כך יהיה קשה מאד איתן.

עמיחי כץ: גם עבודה בלתי צמיתה זה לרוב די קבוע, אבל נכון.

רחמים מלול: האם זה מחברת כוח-אדם?

עמיחי כץ: זה לא מחברת כוח-אדם.

עמיחי כץ: זו עבודה בלתי צמיתה.

יוסף יצחק פריצקי: לאיזה משרד זה בעיקר?

יוסף יצחק פריצקי: עמיחי כץ: זה רק למשרד העבודה והרווחה.

יוסף יצחק פריצקי: אלה משרות סטטוטוריות: קציני מבחן, מפקחים, עורכי-דין וכו'.

יוסף יצחק פריצקי: נפלא.

יוסף יצחק פריצקי: כאשר הממשלה באה ומטיפה לאזרחים לקצץ בתקציב, ראוי שהיא תקצץ קודם כל בכוח-האדם שלה.

עמיחי כץ: אין פה תוספת של כוח-אדם.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה: "אין פה תוספת"?

יוסף יצחק פריצקי: אתה אומר שאין תוספת כסף של כוח-אדם, כלומר מבחינה כספית אתה אומר:

יוסף יצחק פריצקי: אני משלם אותו דבר.

עמיחי כץ: גם בפועל אין פה תוספת של כוח-אדם.

מיכאל קליינר: אם מחר תבוא הממשלה ותגיד לקצץ חלק מהמשרות האלה, אם נאשר את ההעברה הזו - יהיה אחר כך הרבה יותר קשה.

מיכאל קליינר: אני נגד.

יוסף יצחק פריצקי: גם אני נגד.

עמיחי כץ: זה נכון.

יעקב ליצמן: שאלה אחרת:

יעקב ליצמן: האם זה הסכם עם העובדים--

עמיחי כץ: כן.

יעקב ליצמן: --או שזה הסכם בין שר לשר?

עמיחי כץ: לא.

עמיחי כץ: היו"ר יעקב ליצמן: זה הבדל משמעותי.

עמיחי כץ: אם זה בין עובדים, אני יכול לבלוע זאת.

עמיחי כץ: אם זה בין פוליטיקאים, זה אחרת.

עמיחי כץ: זו לא פוליטיקה.

יוסף יצחק פריצקי: איך אתה יכול ללכת לציבור ולומר לו: "תקצצו", ולהגדיל את הממשלה?

יוסף יצחק פריצקי: מה פתאום?

מיכאל קליינר: אין מסים, יש גרעון תקציבי והממשלה גדולה מדי, והולכים ומגדילים אותה?

מיכאל קליינר: האם נפלתם על הראש?

רחמים מלול: יש לי בעיה.

יעקב ליצמן: אינני מביא זאת להצבעה.

יעקב ליצמן: זה סתם לעשות הצבעה ולעשות רביזיה.

יעקב ליצמן: אתה רוצה שנצביע - אני יכול לעשות זאת ויהיה פה תיקו.

יוסף יצחק פריצקי: אני נגד.

יעקב ליצמן: האם להצביע על זה?

מיכאל קליינר: אני לא יודע.

מיכאל קליינר: אני נגד, אבל השאלה היא מה חברי-הכנסת מוסי רז ופריצקי יצביעו.

מיכאל קליינר: תצביע.

רחמים מלול: אל תצביע.

מוסי רז: למה שאהיה בעד זה?

יעקב ליצמן: רבותי, לא מצביעים על זה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניות מס' 311 ו-312 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, פניות מספר 311 ו-312 לוועדה - משרד החקלאות.

רותם פלג: עיקר הפניה הוא העברת 25 מליון שקל בהרשאה להתחייב להסדר הקיבוצים, וזה בין גגות.

יעקב ליצמן: כמה שנים יש לנו עוד את זה?

יוסף יצחק פריצקי: מתי נגמר ההסדר הזה?

מיכאל קליינר: כנראה, שגם לזה אין לך רוב.

אורית נוקד: למה?

רותם פלג: זו הרשאה להתחייב, וזה לא מזומן.

רותם פלג: כדי להפעיל את הסעיף, אתה צריך לשים גם הרשאה להתחייב.

רותם פלג: זו העברה רק של הרשאה להתחייב.

רותם פלג: המזומן כבר מתוקצב.

מוסי רז: האם ההסדר הזה הוא ברזרבה הכללית?

יעקב ליצמן: אצביע בעד.

אורית נוקד: אני בעד כמובן, ואני מעריכה שגם חבר-הכנסת רז בעד.

רחמים מלול: לאיזה סעיף בהסדר הקיבוצים זה עובר?

יעקב ליצמן: אצביע בעד.

יעקב ליצמן: זה הסדר שנעשה, ואינני רואה טעם שעכשיו אטרפד את זה.

יעקב ליצמן: לדעתי, אני נגד ההסדר אולי בהתחלה, אבל משעשו את זה אני אצביע בעד.

יוסף יצחק פריצקי: אבל, עד מתי?

יעקב ליצמן: הוא יגיד לנו עד מתי.

יעקב ליצמן: זו שאלה טובה.

רותם פלג: זו שאלה טובה.

יוסף יצחק פריצקי: עד מתי?

יוסף יצחק פריצקי: מה קורה?

יוסף יצחק פריצקי: דקה לפני שהמשיח בא.

רחמים מלול: האם זו תוספת להסדר?

רותם פלג: זו רק הרשאה להתחייב.

רותם פלג: זה לא מזומן.

רותם פלג: מזומן כבר נמצא.

יעקב ליצמן: אבל, שר האוצר אומר לי כל הזמן שהרשאה להתחייב--

רחמים מלול: --זה כסף מזומן.

יעקב ליצמן: בדיוק.

יעקב ליצמן: אני מבקש בסך-הכל הלוואה פה והלוואה שם, והוא אומר לי: "זה מזומן".

יעקב ליצמן: גם אתם יודעים זאת.

רותם פלג: המזומן כבר מתוקצב בסעיף הזה, ורק צריך להגדיל שם את ההרשאה להתחייב.

יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, אתה חברמ'ן ואתה עושה זאת באופן חלקלק כאילו שזה שום דבר - 25 מליון שקל.

יוסף יצחק פריצקי: מה רצית שהוא יעשה?

יוסף יצחק פריצקי: זה כמו הבדיחה הבאה: אחד תלה שעון ואמר: "מה פתאום שען?

יוסף יצחק פריצקי: אני מוהל".

יוסף יצחק פריצקי: אמרו לו: "אם כך, למה אתה תולה שעון?", והוא ענה: "מה אתה רוצה שאני אתלה?".

יוסף יצחק פריצקי: זה בערך אותו דבר.

רחמים מלול: שאלה לגבי ההתחלה של ההעברה - בפעם השניה תוך שבועיים אתם מורידים סכומים מהתמיכה במחירים של מצרכי היסוד.

רחמים מלול: נדמה לי, שהיה עוד סכום שהופחת לפני שבועיים של 280 מליון שקל, אם אינני טועה.

רותם פלג: אם תסתכל, זו עתודה לתמיכות.

רחמים מלול: שבוע לאחר מכן העליתם את מוצרי היסוד.

רחמים מלול: למה?

יוסף יצחק פריצקי: כי הם הורידו את התמיכה.

רחמים מלול: העלו את הלחם ואת מוצרי החלב.

מוסי רז: זה לא מהתקציב הזה.

רחמים מלול: למה לא?

רחמים מלול: מה זו: תמיכה במוצרי יסוד?

סיון הכטר: זה סעיף של תמיכות במוצרי יסוד מסובסדים, מוצרים מסויימים מאד.

רחמים מלול: אלו מוצרים נקראים: מוצרי יסוד? - לחם, חלב ושמן.

מוסי רז: העלו את הלחם לא מסובסד.

רחמים מלול: לא.

רחמים מלול: אני מדבר על הלחם המסובסד.

סיון הכטר: הלחם לא מסובסד, אלא מפוקח.

סיון הכטר: מדובר פה בשני דברים שונים.

יעקב ליצמן: מה ההבדל?

יעקב ליצמן: זה אותו דבר.

יעקב ליצמן: זה פיקוח על כסף.

סיון הכטר: אנו מפקחים על המחיר.

מוסי רז: הם קובעים את המחיר, אבל הם לא משלמים.

סיון הכטר: כדי להעלות את מחיר הלחם, צריך אישור של ועדת מחירים שיושבים במשרד האוצר.

יוסף יצחק פריצקי: איזו תמיכה יש במוצרי יסוד?

יוסף יצחק פריצקי: מה הם המוצרים המקבלים תמיכה?

מיכאל קליינר: יש לי שאלה הרבה יותר רחבה.

יעקב ליצמן: אתן לכולם לדבר, אבל לא בבת אחת.

רחמים מלול: מלכתחילה מה סבר האוצר כשהוא תיקצב את התמיכות שלו במוצרי היסוד, שהוא צריך להפחית שבועיים 300 מליון שקל מן התמיכה במוצרי יסוד?

יעקב ליצמן: לא, הוא לא ידע שיעלה את המחירים.

יעקב ליצמן: אני אומר זא תברצינות.

רחמים מלול: האם הוא לא ידע שהוא יעלה את המחירים?

רחמים מלול: ! חסר לו ברזרבה, והוא לוקח את זה מכאן.

יוסף יצחק פריצקי: מה הם מוצרי היסוד שמקבלים תמיכה?

יוסף יצחק פריצקי: גם אני לא יודע מה הם.

מוסי רז: זו שאלה מעניינת מאד.

מוסי רז: יש ארבעה מוצרים בכל המשק, שהעשירון התחתון משלם עליהם יותר מאשר העשירון העליון, כלומר צורך יותר: תחבורה ציבורית,--

יוסף יצחק פריצקי: --לחם אחיד.

מוסי רז: לא.

מוסי רז: העשירון העליון צורך יותר לחם מהעשירון התחתון.

מוסי רז: המוצרים הם: התחבורה הציבורית, חינוך בבתי-ספר כי יש יותר ילדים בעשירון התחתון, שמן זית כי יש הרבה ערבים בעשירון התחתון, והדבר הרביעי, שלא נעים לי להגיד אלא אם אקבל אישור הלכתי ממך, הוא בגלל שיש הרבה עולים חדשים בעשירון התחתון.

רחמים מלול: לכן מסבסדים את--

מוסי רז: --בשר החזיר.

מוסי רז: לא מסבסדים, אבל זה יותר זול, ולכן קונים זאת.

יוסף יצחק פריצקי: אבל, זה לא בסיבסוד של מוצרי יסוד.

מוסי רז: מה זה מוצר יסוד?

מוסי רז: מוצר שהעשירון התחתון צורך יותר מהעשירון העליון.

מוסי רז: אלה ארבעת מוצרי היסוד.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להבין מה מסבסדים.

סיון הכטר: אם אני זוכרת נכון, יש שלוש קבוצות עקריות שמסובסדות: נושא מים, סבסוד מים, ותחבורה ציבורית שזה עיקר הסעיף הזה.

רחמים מלול: סיבסוד מים למי?

יוסף יצחק פריצקי: לתעשיה ולחקלאות בעיקר.

רחמים מלול: לא לצרכן.

יוסף יצחק פריצקי: לא לצרכן.

סיון הכטר: לתעשיה ולחקלאות.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת מלול, עוד מעט תהיה כאן מלחמת עולם.

יעקב ליצמן: סבלנות.

סיון הכטר: המוצר השלישי זה כמה מוצרים בתחום חקלאות, שאני לא כל כך שולטת בזה, אבל ממה שאני מכירה נדמה לי שזה חלב וביצים.

סיון הכטר: אינני מכירה מספיק את המוצרים.

סיון הכטר: צריך להבחין כאן בין מוצרים מסובסדים, שהמדינה מעבירה כסף כדי לכסות על חלק מהעלויות, לבין מוצרים מפוקחים.

סיון הכטר: הלחם האחיד הוא מוצר מפוקח, משמע אי אפשר להעלות את המחיר ללא אישור שלנו.

סיון הכטר: הוא לא מוצר מסובסד.

יוסף יצחק פריצקי: האם החיטה לא מסובסדת?

סיון הכטר: יש פיקוח על מחיר הקמח, אבל החיטה לא מסובסדת.

רחמים מלול: אם כך, מה קרה שהאוצר הוריד מתקציב התמיכה במוצרי יסוד 300 מליון שקל תוך שבועיים, והעבירם לרזרבה לנצלם לסעיפים אחרים?

סיון הכטר: זה נמצא בסעיף תמיכות, אבל זה בעתודה.

סיון הכטר: כנראה, שקשה היה להעריך מראש.

רחמים מלול: זה לא היה ברזרבה.

סיון הכטר: לא.

סיון הכטר: זה ברזרבה של הסעיף.

סיון הכטר: לכל סעיף תקציבי יש רזרבה.

סיון הכטר: זה לא ממה שמתוקצב לסיבסוד.

סיון הכטר: לא הפחיתו כאן את הסיבסוד.

רותם פלג: זה לא שהפחיתו למישהו.

מיכאל קליינר: אני, כמובן, הייתי נגד כל ההסדר.

מיכאל קליינר: דרך אגב, סבסוד המים מצטרף אליו.

מיכאל קליינר: סבסוד המים זה לא מטעמים של תחבורה ציבורית או של תמיכה בחלשים.

מיכאל קליינר: זו שאלתי: היה הסדר.

מיכאל קליינר: מה קרה?

מיכאל קליינר: מה התחדש?

מיכאל קליינר: מה השתנה?

מיכאל קליינר: בתקציב ידעתם שיש הסדר קיבוצים.

מיכאל קליינר: איך פתאום זה צמח?

יעקב ליצמן: הוא אומר, שזה חלק מההסדר.

רותם פלג: זה חלק מההסדר.

רותם פלג: ההסדר לא נעשה בנקודה אחת באופן חד-פעמי.

רותם פלג: יש קבוצים שנכנסים עכשיו להסדר.

יוסף יצחק פריצקי: חבר-הכנסת קליינר אומר כך: במשרד החקלאות יש סעיף גדול מאד של תמיכה בקיבוצים.

רחמים מלול: הוא מתוקצב מתקציב המדינה כל שנה.

יעקב ליצמן: האוצר אומר שהוא לא יודע בתחילת השנה כמה קיבוצים, שעדיין לא נכנסו להסדר, ייכנסו להסדר.

רותם פלג: זה כאילו בשנים האחרונות שזה זה.

אורית נוקד: כן, נדמה לי שכן.

יוסף יצחק פריצקי: גם בשנים האחרונות.

יוסף יצחק פריצקי: השאלה היא מה יבוא קודם.

אורית נוקד: דרך אגב, אני לא יודעת מה יהיה לאור החלטת בג"ץ.

אורית נוקד: אם הם ישנו שם את כל שיעור הפיצוי, זה יכול באמת לגרום לסיבוכים.

רחמים מלול: האם זה אומר יש קיבוצים חדשים שמצטרפים להסדר?

רחמים מלול: היכן הם היו עד היום?

רותם פלג: הם לא היו בהסדר.

רחמים מלול: האם אפשר על-פי ההסדר הזה לצרף קיבוצים כל שנה?

רותם פלג: כן.

יוסף יצחק פריצקי: האם זה לא הסדר שנעשה עם התנועות הקיבוציות?

מיכאל קליינר: האם זה בור בלי תחתית?

מוסי רז: כל קיבוץ היה צריך להחליט.

יוסף יצחק פריצקי: היה צריך לבנות לכל קיבוץ תכנית.

יעקב ליצמן: רבותי, נצביע.

יעקב ליצמן: אתה, חבר-הכנסת קליינר, תצביע נגד.

מיכאל קליינר: לא.

מיכאל קליינר: אני רוצה לדעת אלו קיבוצים הצטרפו, מה הם ההסכמים ומה הם מקבלים.

יוסף יצחק פריצקי: מה הולך פה?

יעקב ליצמן: אני תומך במה שאתה מבקש, ולא אעכב את ההצבעה.

יעקב ליצמן: אנו נבקש מנציג האוצר כרגע להמציא לנו תשובה לשאלה: עבור מי מיועדים 25 מליון השקל?

יעקב ליצמן: בינתיים, אנו נאשר זאת.

מיכאל קליינר: איך נאשר זאת, אם איננו יודעים למי זה מיועד?

רחמים מלול: אני אפיל לך את זה.

יעקב ליצמן: זה לא משנה.

רחמים מלול: תעכב זאת.

מיכאל קליינר: אי אפשר.

יעקב ליצמן: לא.

מיכאל קליינר: זה לגיטימי לדעת למה זה מיועד.

מיכאל קליינר: האם אתה אומר "קודם תנו כסף, ואחרי זה תראו לְמה זה"?

מיכאל קליינר: זה לא רציני.

מיכאל קליינר: זה לא יכול להיות.

מיכאל קליינר: ברמה העקרונית, תעזוב את זה, ומצידי שתהיה מחר ישיבה.

מיכאל קליינר: לא יכול להיות שבא חבר-כנסת ואומר שהוא רוצה לדעת לְמה הולך סכום של 25 מליון שקל.

יעקב ליצמן: נער הייתי גם זקנתי, ואני חייב להגיד לך שבוועדה זה כל הזמן אותו דבר.

יעקב ליצמן: מבקשים רשימות, ובינתיים לא מעכבים.

יעקב ליצמן: רק אם יש איזו דעה שהיא סופר-פוליטיקה- - -

מיכאל קליינר: זו לא רשימה.

יעקב ליצמן: אינך חושד בי שאני חלק מהקיבוצים, אינך חושד בי שנולדתי בקיבוצים ואני יכול להגיד לך שאני נגד ההסדר.

יעקב ליצמן: אבל, אחרי שעשו את ההסדר אני תומך בזה.

מיכאל קליינר: יכול להיות שגם אני אתמוך, אם אני אראה לְמה זה ואם זה בהתאם לקריטריונים.

רחמים מלול: נער הייתי וגם זקנתי, ולא ראיתי קיבוץ נעזב.

דובר: יש.

מיכאל קליינר: היושב-ראש נזף קודם בממונה על הכנסות המדינה שישב כאן ואמר: "איך קודם עשיתם, ועכשיו אתם באים לכנסת?".

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת טל נזף.

יעקב ליצמן: אני לא נזפתי, כי אני מכיר שעושים זאת כל הזמן.

מיכאל קליינר: האם אתה אומר: "קודם תן 25 מליון שקל, ואחרי זה נראה לְמה"?

יעקב ליצמן: היום, למשל, היה נושא של נסיעת ראש-הממשלה.

יעקב ליצמן: היום, היו כמה דברים שאנו מבקשים בדיעבד.

מוסי רז: אין לי בעיה שיעכבו זאת ביום, כלומר עד מחר, ותקבל פירוט.

מוסי רז: הרי אני תמיד עומד בצד הזה שאני מבקש את הפירוט ומצביעים, ואחרי שבועיים אני שואל איפה הפירוט שהבטיחו לי.

יעקב ליצמן: אם זה יפול - בין כה זה יידחה ביום, כי נעשה רביזיה ביום אחר.

יעקב ליצמן: לכן, נצביע.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניות מספר 311 ו-312 לוועדה.

יעקב ליצמן: בעד - 4 נגד - 1 פניות מס' 311 ו-312 לוועדה התקבלו.

יעקב ליצמן: הפניות התקבלו.

מיכאל קליינר: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: נצביע על רביזיה בעוד שתי דקות.

יעקב ליצמן: פניה מספר 313 לוועדה - מפעלי השבת קולחין - משרד התשתיות.

יעקב ליצמן: לא הגיע רפרנט.

יעקב ליצמן: פניה מספר 314 לוועדה - מימון פתרון ביב לעיר ירוחם - משרד התשתיות.

יעקב ליצמן: לא הגיע רפרנט.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת ‏2002 (פניה מס' 315 לוועדה)

יעקב ליצמן: פניה מספר 315 לוועדה - משרד הדתות.

יעקב ליצמן: רבותי, אל תפתחו דיון על הוידיאו ועל דברים אחרים.

יעקב ליצמן: תקיימו דיון ענייני לגבי משרד הדתות.

יגאל גדרון: יש פה שינויים פנימיים בתקציב משרד הדתות.

יגאל גדרון: חלק כולל, למשל, העברת כסף להנצחת חיילים בבתי-כנסת, וזה הכנסת ספר תורה לזכר חיילים שנפלו.

יגאל גדרון: יש פה סיוע ברכישת בדיקת ספרי תורה.

יגאל גדרון: יש פה העברה למנהרות הכותל, בעקבות החלטת ממשלה ממרץ, ואחרי זה תהיה גם השתתפות משרדי ממשלה.

יגאל גדרון: יש בתקציב מערכת מחשב.

יגאל גדרון: יש פה את המרכז למקומות קדושים.

יגאל גדרון: אלה שינויים פנימיים בתקציב.

מוסי רז: חשבתי, שמשרד הדתות זה כך: שירותי דת, מועצות דתיות ומקומות קדושים.

מוסי רז: עכשיו, מתברר שמועצות דתיות מורידים, שירותי דת מורידים ומקומות קדושים מורידים.

מוסי רז: אם כך, לאן לוקחים את הכסף הזה?

יעקב ליצמן: אלה שטויות.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 315 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד - מיעוט נגד - 1 נמנעים - 2 פניה מס' 315 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: אתם הצבעתם בעד או נגד?

יעקב ליצמן: האם נמנעתם?

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת מיכאל קליינר, האם נמנעת?

אורית נוקד: נמנענו.

מיכאל קליינר: כן.

יעקב ליצמן: הפניה לא עברה.

יעקב ליצמן: אני מבקש רביזיה, והיא תתקיים בעוד שתי דקות.

יעקב ליצמן: אורית נוקד, אני אבקש שתצביעי בעד זה.

יעקב ליצמן: אני חושב שצריך להצביע בעד.

יעקב ליצמן: לא בגלל שזה נקרא "משרד הדתות", צריך להצביע נגד.

יעקב ליצמן: אני אומר זאת גם לחבר-הכנסת מוסי רז.

מוסי רז: אני אופוזיציה.

מוסי רז: אני מצביע נגד.

יעקב ליצמן: אתה אופוזיציה.

יעקב ליצמן: היא בקואליציה.

רחמים מלול: היושב-ראש, לא מצביעים פה לגופו של עניין.

רחמים מלול: הצבעתי לגופו של עניין בעניין הקיבוצים.

רחמים מלול: תקיים את הרביזיה על הקיבוצים.

יעקב ליצמן: היא תצביע בעד.

מיכאל קליינר: חבר-הכנסת מלול, זה לא יעזור לך.

מיכאל קליינר: עכשיו, אני אצביע נגד, אם זו השיטה.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: הוא הצביע בין כך.

יעקב ליצמן: הוא גם קודם הצביע בעד.

יעקב ליצמן: הוא לא שינה את הצבעתו.

מיכאל קליינר: היא ואני נמנענו לגבי משרד הדתות.

יעקב ליצמן: אבל, הוא הצביע.

יעקב ליצמן: בין כך יש לי רוב על רביזיה.

מיכאל קליינר: אין לך רוב.

יעקב ליצמן: יש לי את אותו רוב של 4-2.

מיכאל קליינר: לא.

מיכאל קליינר: חבר-הכנסת רז לא מצביע על משרד הדתות.

יעקב ליצמן: לגבי הרביזיה של הקיבוצים, יש לי בין כך רוב של 4-2.

מוסי רז: אני מצביע על שניהם כמו שהצבעתי קודם.

מיכאל קליינר: לא.

מיכאל קליינר: הוא אמר: "תעשה את הרביזיה", כי הוא רצה להצביע איתי.

מיכאל קליינר: עכשיו, היות והיא הבטיחה לו, אם אלה 'דילים' זה משהו אחר.

רחמים מלול: לא.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: הוא אומר, שיש לו בין כך רוב של 4-2.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת מיכאל קליינר, תצביע.

יעקב ליצמן: אינני חושב שזה FAIR להצביע על דתות.

מיכאל קליינר: לא אהבתי את ה-DEAL.

יעקב ליצמן: אם אתחיל לעשות פוליטיקה, אני מתחיל את כל הדברים.

יעקב ליצמן: יש הרבה פוליטיקה.

יעקב ליצמן: אינני עושה זאת.

יעקב ליצמן: לגבי הסדר הקיבוצים, הייתי בעד על אף שאני נגד ההסדר.

מיכאל קליינר: בנושא הקיבוצים היתה בקשה לגיטימית לדחות זאת ביום או יומיים, כדי לשמוע את הפרטים.

מיכאל קליינר: אני חושב, שזו היתה שערוריה לא לעשות זאת.

יעקב ליצמן: לא נעניתי לפניה, כי באותם הנושאים, באותו סוג הפניות שמבקשים לקבל רשימה ופרטים, מאשרים ואחר כך מבקשים.

מיכאל קליינר: זו לא רשימה.

מיכאל קליינר: דרך אגב, כל פעם שחבר-הכנסת לשעבר אורון היה מבקש פרטים לגיטימיים, היו דוחים זאת, למרות שזה היה דחוף מכולם.

יעקב ליצמן: אתה מדבר על שנות ה-90, ואנו מדברים על שנות ה-2000.

יעקב ליצמן: הדברים השתנו.

מיכאל קליינר: לא קרה מצב שחבר אופוזיציה מבקש על דבר, על הוצאה כספית מסויימת לדעת על מה היא, ושלא דחו אותה.

מוסי רז: חבר-הכנסת קליינר, כמי שמזדהה עם מה שאמרת ומוכן שידחו את ההצבעה ביום, אני אומר לך שזה לא נכון.

מוסי רז: הרבה פעמים ביקשתי, והצביעו.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת רז עושה זאת כל הזמן.

יעקב ליצמן: זה אותו הדבר.

יעקב ליצמן: לכן, אינני רוצה לחרוג מהנושא הזה.

מיכאל קליינר: לפעמים מבקשים דבר שקשור, שהוא לא ישירות קשור, והוא אומר: "תן לי רשימה של כל הישובים", כמו שהוא רצה את כל המוצרים המסובסדים.

מיכאל קליינר: לגבי בקשת כל המוצרים המסובסדים, נניח שאפשר להגיד: "בוא ונאשר היום, ואת רשימת המוצרים המסובסדים תקבל אחר כך".

מיכאל קליינר: פה ביקשתי רק לְמה הכסף ולא משהו עקיף.

מוסי רז: אני מזדהה עם דבריך, אבל זה תקדימי.

יעקב ליצמן: חבר-הכנסת קליינר, אם הייתי עושה זאת לכולם, הייתי עושה זאת גם לך.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (בקשה מס' 016-19 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, בקשה מספר 016-19 לוועדה - הודעה - משרד המדע, התרבות והספורט.

יוסף יצחק פריצקי: מאיפה כל הבקשות הנוספות האלה?

יעקב ליצמן: יש גם בקשות מעוכבות.

מוסי רז: בסדר.

מוסי רז: גם לי יש בקשה אחת מעוכבת.

סיון הכטר: בעקרון, פניה זו מבצעת שינויים פנימיים בתוך התקציב לפי סדרי העדיפויות של המשרד.

סיון הכטר: יש כאן קצת שינויים פנימיים בתוך המדע, כדי לעשות התאמה למחקרים שמועברים אליהם כספים.

סיון הכטר: יש כאן איזו שהיא השתתפות בנושא מדענים עולים, כדי לתגבר זאת.

סיון הכטר: יש כאן איזו שהיא העברת כסף לתקציב התפעול של המשרד בגלל הגידול החד בהוצאות האבטחה, בין היתר אבטחת אירועים ואבטחת משלחות לחו"ל.

סיון הכטר: למשרד הזה יש צרכי אבטחה גדולים שגדלו בגלל המצב הבטחוני, וצריך היה לתגבר את התחום הזה.

מיכאל קליינר: לא.

מיכאל קליינר: מה עם פרט מספר 193103 - תמיכה במוסדרות תרבות אומנות ומחקר, יוצרים ואומנים?

מיכאל קליינר: יש פה איזו שהיא הגדלה של תמיכה באומנים.

יעקב ליצמן: זו תוספת של 350 אלף שקל.

יעקב ליצמן: האם על זה אתה מדבר?

מיכאל קליינר: אלה תמיד הדברים המעניינים.

דוברת: המטרה של זה היא הפקת סרט בנושא האסטרונאוט הישראלי.

סיון הכטר: כן, זה פשוט בתקציב של החלל.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה אתבקשה מספר 016-19 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בקשה מס' 016-19 לוועדה התקבלה פה אחד.

יעקב ליצמן: הבקשה אושרה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניות מס' 311 ו-312 לוועדה - רביזיה)

יעקב ליצמן: עתה, פניות מספר 311 ו-312 לוועדה בעניין הקיבוצים - רביזיה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד את הרביזיה להצבעה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה הרביזיה על פניות מס' 311 ו-312 לוועדה לא התקבלה.

יעקב ליצמן: הרביזיה לא אושרה.

יעקב ליצמן: הפניות אושרו.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת ‏2002 (פניה מס' 315 לוועדה - רביזיה)

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את הרביזיה על פניה מספר 315 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה הרביזיה על פניה מס' 315 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 315 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה פניה מס' 315 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: הפניה אושרה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (בקשה מס' 022-37 לוועדה)

יעקב ליצמן: בקשה מספר 022-37 לוועדה - משרד התיירות.

יעקב ליצמן: הבקשה היא מתוך הבקשות המעוכבות.

אלעד תמרי: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב משרד התיירות.

אלעד תמרי: עיקר השינויים הוא אירוח עיתונאים זרים - הגדלת התקציב - כדי לאפשר לעיתונאים שיכתבו כתבות.

יעקב ליצמן: האם זה כולל את ה-CNN?

אלעד תמרי: אינני יודע אם ה-CNN.

אלעד תמרי: אם -CNN, אז CNN בנושא תיירות.

אלעד תמרי: רוצים שיכתבו כתבות אוהדות על ישראל.

יוסף יצחק פריצקי: החוכמה היא דוקא להביאם.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את בקשה מספר 022-37 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בקשה מס' 022-37 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: הבקשה אושרה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (בקשה מס' 025-37 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, בקשה מספר 025-37 לוועדה - משרד התיירות.

יעקב ליצמן: מדובר על שמירה, ביטחון ודואר.

אלעד תמרי: אלה שינויים פנימיים פראקסלנס בתקציב המינהלי של משרד התיירות ובכללם גם נושא אבטחה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את בקשה מספר 025-37.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בקשה מס' 025-37 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: הבקשה אושרה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (בקשה מס' 009-78 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, בקשה מספר 009-78 לוועדה - משרד התיירות.

אלעד תמרי: בבקשה זו מדובר בהסכם שנחתם עם רשת מלונות "ישרוטל" כפשרה בתביעה שהרשת הגישה נגד מדינת ישראל, ובה הוסכם על פיתוח שמדינת ישראל תבצע באילת בסביבות הים, ואלה עבודות ציבוריות ולא עבודות לרשת, בסטנדרט ובהיקף מסויימים.

אלעד תמרי: פה מדובר על מימון הסכם זה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את בקשה מספר 009-78 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בקשה מס' 009-78 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: הבקשה אושרה.

יעקב ליצמן: בקשה מספר 013-09 - משרד החוץ - הרפרנט לא נמצא.

יעקב ליצמן: בקשה מספר 026-08 לוועדה - משרד המשפטים - הרפרנט לא נמצא.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (בקשה מס' 019-29 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, בקשה מספר 019-29 לוועדה - משרד השיכון.

יעקב ליצמן: לגבי שיקום שכונות, מדובר על 175 אלף שקל.

רותם פלג: אלה שינויים פנימיים בשכר.

רותם פלג: זה עובר מסעיפים שוקים לפעילים של שיקום שכונות.

רחמים מלול: מי סגן השר פה?

רותם פלג: סגן השר פרוש.

יעקב ליצמן: אנו נתמוך בפרוש.

רחמים מלול: למה הורידו?

דובר: להיפך, מורידים לו.

רותם פלג: זה שכר.

מיכאל קליינר: מי עיכב זאת?

יעקב ליצמן: ליאת קרפטי, ממזכירות הוועדה, אומרת שזה חבר-הכנסת עופר חוגי.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את בקשה מספר 019-29 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: בקשה מס' 019-29 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן: הבקשה אושרה.

יעקב ליצמן: בקשה מספר 011-55 לוועדה - משרד האוצר.

יעקב ליצמן: אין רפרנט ממשרד האוצר.

יעקב ליצמן: יש לנו עוד כמה פניות חדשות.

יעקב ליצמן: בקשה מס' 021-13 - משרד האוצר - קליטת כוח אדם בעניין ועדת רבינוביץ.

יעקב ליצמן: לא הגיע רפרנט.

מוסי רז: מי ביקש לעכב זאת?

ליאת קרפטי: חבר-הכנסת אמנון כהן או חבר-הכנסת עופר חוגי.

ליאת קרפטי: יש את פניה מספר 309 החדשה.

מוסי רז: אני מצטרף אליהם.

מוסי רז: אני נגד רבינוביץ על הנדל"ן.

מוסי רז: בשביל מה?

מוסי רז: סתם פוטרים בעלי הון מתשלום מס.

מיכאל קליינר: הייתי נגד זה.

מוסי רז: בוועדה הייתי היחיד שהצביע נגד.

מיכאל קליינר: לא.

מיכאל קליינר: הצבעתי נגד.

מיכאל קליינר: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניה מס' 309 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, פניה מספר 309 לוועדה - משרד השיכון.

אורית נוקד: חבר-הכנסת רז, תסתכל כאן על סעיף ג'.

יעקב ליצמן: אז מה?

יעקב ליצמן: אלעד היא עיר חרדית, וגם במעלה אדומים היום כשר למהדרין.

יעקב ליצמן: אתה, חבר-הכנסת מוסי רז, תצביע נגד.

מיכאל קליינר: אני בעד, אבל אינני בטוח אם זה תקין שכרגע מביאים בקשה חדשה.

מיכאל קליינר: היו כאן חברי-כנסת, ויכול להיות שחבר-הכנסת פריצקי רצה לומר משהו.

יעקב ליצמן: רבותי, אמרתי שכל הדברים האלה הגיעו הבוקר, כדי לא לעכב דברים.

יעקב ליצמן: כשחברי-כנסת יודעים שיש סעיף על סדר-היום של העברות תקציביות, הם צריכים לשבת כאן.

יעקב ליצמן: אינני מסתיר, ואמרתי שיש עוד.

יעקב ליצמן: אמרתי שהגיעו חדשים ונצביע בסוף.

מיכאל קליינר: בסדר.

מיכאל קליינר: ראיתי שהיו פה אנשים, והם אולי חשבו שזה הסתיים.

יעקב ליצמן: אני רואה זאת פעם ראשונה, ואני אפילו לא יודע מה הגיע.

יעקב ליצמן: שאלתי את המזכירה בוועדה האם הגיעו, וביקשתי שתביא את הבקשות כי אינני רוצה לעכב.

מיכאל קליינר: חשוב שחברי-כנסת יידעו.

רותם פלג: נתחיל מהסעיף האחרון, סעיף ג'.

רותם פלג: משק כספי סגור זה אומר, שהמשק מממן את עצמו.

רותם פלג: אנו משלמים את הוצאות הפיתוח, ואנו מקבלים חזרה תשלומים מהקבלנים, ברגע שהם מוכרים מגרשים או מוכרים דירות.

רותם פלג: פה יש איזו שהיא הגדלה שהיא במסגרת המשק הכספי הסגור.

רותם פלג: סעיף ב' הוא: הגדלת הכנסות בתכנית "המשכים".

רותם פלג: זו הוצאה מותנית בהכנסה.

רותם פלג: שוב, אלה הכנסות מפרוייקטים שהולכות חזרה להתחייבויות.

רותם פלג: "תכניות ההמשכים" הן תכניות משנים קודמות.

רותם פלג: אלה התחייבויות שנעשו בשנים קודמות, וצריך לממנן פה.

מיכאל קליינר: אדוני היושב-ראש, אצביע נגד שתי ההעברות האלה, למרות שאני בעד.

יעקב ליצמן: אורית נוקד, את מכריעה.

מיכאל קליינר: יש העברות תקציביות, והיו פה 6-7 חברי-כנסת.

מיכאל קליינר: לא באתי בתחילת הישיבה, איחרתי ולא שמעתי את ההודעה.

מיכאל קליינר: ראיתי פה ערימת הודעות, וידעתי שיש דיון בהעברות תקציביות.

מיכאל קליינר: לפני חמש דקות הייתי הולך, כי הערימה נגמרה.

מיכאל קליינר: אני חושב, שזה דבר עקרוני.

מיכאל קליינר: ראיתי את הערימה, היא נגמרה ואין שום דבר שמעניין אותי והלכתי מפה.

מיכאל קליינר: אם, נניח, היה פה דבר שנניח שאני מאד מתנגד לו כמו בסעיף הבא, למשל, הבדואים - לא הייתי יכול בכלל להצביע ולא הייתי יודע.

יעקב ליצמן: אסביר לך שוב.

יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, תפקיד חבר-כנסת זה לשבת בדיוני הוועדה ולא לטייל.

יעקב ליצמן: מבחינת העברות תקציביות, סמכות היושב-ראש להעביר כל מה שיש לו על השולחן.

יעקב ליצמן: הודעתי בישיבה שהגיעו היום ושאני מביא את הכל.

יעקב ליצמן: תאמין לי, שלא ראיתי לפני כן על מה מדובר.

יעקב ליצמן: אמרתי למזכירה בוועדה שתביא את הכל, כי אני חושב שמה שאני יכול להקל, לא לדחות לשבוע הבא, למה לדחות בעוד שבוע ימים.

יעקב ליצמן: אין שום סיבה לדחות את הדיון הזה.

יעקב ליצמן: אתה יכול להצביע נגד.

יעקב ליצמן: יהיה רוב - יהיה, ואם לא יהיה רוב - זה יפול.

מיכאל קליינר: אם כך, אולי בכלל אפשר לוותר על סדר-יום.

מיכאל קליינר: בוא ונעשה ישיבות ללא סדר-יום.

יעקב ליצמן: בסדר-יום זה מופיע.

מיכאל קליינר: בשביל מה חברי-כנסת צריכים לדעת את סדר-היום?

יעקב ליצמן: בכנסת הבאה אולי יעשו שינויים בכל הדברים.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 309 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - 2 נמנעים - 1 פניה מס' 309 לוועדה לא התקבלה.

אורית נוקד: אני נמנעתי.

יעקב ליצמן: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניה מס' 317 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, פניה מספר 317 לוועדה.

מוסי רז: גם פה תופס הטיעון של חבר-הכנסת קליינר.

מוסי רז: אני בעד זה, אך אני בעד לדחות זאת.

אורית נוקד: האם זה ישנה משהו, האם הדברים יהיו בשבוע הבא?

יעקב ליצמן: הטענה שלו יכולה להיות נגדי: למה הבאתי זאת?

יעקב ליצמן: עושים זאת כל הזמן.

יעקב ליצמן: האם אחכה לחבר-כנסת האם ייצא מהחדר או לא והאם יבוא או לא?

יעקב ליצמן: אני לא עושה את זה.

יעקב ליצמן: בשעה 10:00 בבוקר חברי-כנסת לא הגיעו - האם אגיד להם: "למה לא הגעת?

יעקב ליצמן: אז, אני מחכה".

יעקב ליצמן: אני לא עושה את זה.

יעקב ליצמן: זו הפריבילגיה של יושב-ראש ועדת כספים.

מיכאל קליינר: יש העברות תקציביות.

מיכאל קליינר: ביום של העברות תקציביות בא בהתחלה, מסתכל ורואה.

יעקב ליצמן: המותר לי להסתכן ולומר לך משהו?

יעקב ליצמן: כשישבת כאן, לא ידעת אפילו על מה אתה הולך להצביע היום.

מיכאל קליינר: לא.

מוסי רז: לא.

מוסי רז: באנו בבוקר והסתכלנו על ההעברות התקציביות, כמו שעשיתי לפני שיצאתי.

יעקב ליצמן: אין לי בעיה.

יעקב ליצמן: תצביע נגד.

יעקב ליצמן: ברביזיה אני מעביר זאת.

רחמים מלול: חבר-הכנסת קליינר, פה תצביע בעד.

רחמים מלול: יש פה תגבור של תקציב חדרי ביטחון.

רותם פלג: יש פה הגדלה של 115 אלף שקל מהאפוטרופוס הכללי.

רותם פלג: יש פה שני מליוני שקלים, שהם בהתאם להחלטת הממשלה 4464 לגבי תשתיות בישובים הבדואים בצפון הארץ.

מיכאל קליינר: את זה אישרנו.

רותם פלג: לא.

רותם פלג: מה שאושר היה דרום.

רותם פלג: יש פה תיגבור חדרי ביטחון בסך 4.389 מליוני שקלים.

אורית נוקד: אני בעד.

יעקב ליצמן: אני חושב, שאנו הבנו די טוב.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 317 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 2 פניה מס' 317 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: הפניה אושרה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניה מס' 316 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, פניה מספר 316 לוועדה - משרד התחבורה.

הרצל בן-יהושע: אני הרצל בן-יהושע.

הרצל בן-יהושע: בפניה זו מדובר בתקציב הרגיל של משרד התחבורה.

הרצל בן-יהושע: עיקרי השינוי, שאנו רוצים לעשות, הם לתקצב שיטת ניקוד חדשה שנדונה ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים והתקבלה בברכה על כל מי שמתעסק בתחום הזה.

הרצל בן-יהושע: בנוסף, יש לנו פה תוספת הכנסות של מינהל התעופה שלא תוקצבה בבסיס התקציב, וההכנסות האלה הן מרישוי צוותי אויר ורישוי מטוסים.

הרצל בן-יהושע: יש לנו עוד מספר שינויים פנימיים בתוך התקציב עצמו.

מיכאל קליינר: אני רוצה רק להעיר, שאני, כמובן, תומך ואני בעד, ואצביע נגד.

מיכאל קליינר: לפעמים, יש בפגרה העברות תקציביות, ואני מתקשר בבוקר לטמיר כהן ושואל אותו מהם הנושאים ולפי זה מחליט אם אעלה לירושלים או לא.

מיכאל קליינר: זכותי להיות בפרוצדורה הזאת, ולא שיגידו לי: "כרגע, אלה הנושאים, אבל אולי במפתיע, בשעה 13:00 בצהרים, יבוא איזה שהוא נושא שכן מעניין אותך".

יעקב ליצמן: אני יכול להגיד לך, שעושים זאת כל השנה.

רחמים מלול: מה אומרת שיטת הניקוד החדשה?

הרצל בן-יהושע: זו שיטה שאתה קובע את הניקוד בהתאם יותר לחומרת העבירות מאשר עשית זאת עד היום.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 316 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 2 פניה מס' 316 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: הפניה אושרה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניה מס' 319 לוועדה)

יעקב ליצמן: פניה מספר 319 לוועדה - משרד התחבורה.

הרצל בן-יהושע: אלה שינויים פנימיים במסגרת תקציב הפיתוח של משרד התחבורה.

הרצל בן-יהושע: כעקרון, זו חלוקה של רזרבה בהרשאה להתחייב במסגרת הכבישים הבין-עירוניים.

הרצל בן-יהושע: יש לנו פה שני נת"צים בתל-אביב שאנו רוצים לתקצבם: אחד - נת"צ המסגר, והשני - נת"צ אחד העם.

הרצל בן-יהושע: יש לנו תוספת לפינויים בכביש חוצה-ישראל באיזור ראש-העין.

הרצל בן-יהושע: יש פה עוד מספר שינויים קטנים, שבעיקרם נוגעים למיחשוב המשרד ולתכנית לתב"ע עבור מינחתים.

מוסי רז: מה הם הכבישים הבין-עירוניים?

הרצל בן-יהושע: יש כביש 425, כביש מספר 2, ולגבי כביש מספר 5 אנו מוסיפים הרשאה להתחייב, וכביש 4.

מוסי רז: איזה קטע בכביש 5?

הרצל בן-יהושע: כביש 4 זה איזור מחלף אשדוד.

הרצל בן-יהושע: לגבי כביש 5, אינני זוכר את הקטע.

הרצל בן-יהושע: זו תוספת הרשאה להתחייב של 600 אלף שקל.

רחמים מלול: חבר-הכנסת רז, תבדוק אם זה לא באיזו שהיא התנחלות.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 319 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 2 נמנעים - אין פניה מס' 319 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: אין נמנעים.

יעקב ליצמן: הפניה אושרה ועברה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2002 (פניה מס' 318 לוועדה)

יעקב ליצמן: עתה, ההעברה האחרונה להיום, פניה מספר 318 לוועדה - משרד הפנים - הנפקת דרכונים.

מיכאל קליינר: למרות שאני מניח שכביש-5 זה יש"ע, המשכתי להצביע נגד.

מוסי רז: אבל, כמוך, גם אני הצבעתי נגד הבדואים.

מוסי רז: אצביע גם נגד נושא הדרכונים.

יעקב ליצמן: יש מחסור בדרכונים.

ארז ליטן: מדובר בהגדלת תקציב להנפקת דרכונים דרך המדפיס הממשלתי ב-800 אלף שקל, בגלל שנגמר מלאי הדרכונים.

ארז ליטן: זו העברה בתוך מינהל האוכלוסין.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 318 לוועדה.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: בעד - 3 נגד - 2 פניה מס' 318 לוועדה התקבלה.

יעקב ליצמן: הפניה אושרה.

יעקב ליצמן: הרביזיה תתקיים בשבוע הבא.

יעקב ליצמן: הישיבה נעולה.

יעקב ליצמן: תודה לכולם.