ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 434, 2002-09-02 10:00

יעקב ליצמן: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

אבי לוי: אנו פנינו לחברי ועדת הכספים לאחר שהבנו כי הליך ההפרטה עשוי להיתקל בקשיים.

אבי לוי: אנו בעד ההפרטה.

אבי לוי: ההפרטה תציל את החברה.

אבי לוי: ללא הפרטה לא תהיה חברה.

אבי לוי: תהליך ההפרטה נקבע במסלול מסוים, ופתאום אנו קוראים בעיתון כי יש תוכנית להצטיידות באוניות נוספות.

אבי לוי: גם מנכ"ל צים אומר כי אם לצים היה כסף, היא היתה מצטיידת באוניות.

אבי לוי: כאשר חוכרים אוניה בשלושה מיליון דולר, זה מטיל נטל כבד על החברה.

אבי לוי: אנו מבקשים כי הרוכש ישקיע בתוך החברה, והחברה תקנה את האוניות.

יעקב ליצמן: האם אתה אמר כי משרד האוצר מעונין להכשיל את ההפרטה?

אבי לוי: כן.

אבי לוי: אנחנו מבקשים לעצור את תהליך ההצטיידות עד אשר יימצא רוכש, כיוון שבמצב כזה האטרקטיביות לרכישת החברה יורדת.

אבי לוי: אדם בעל אוניות לא יהיה מעונין לקנות את החברה.

אבי לוי: במצב כזה לא תהיה הפרטה לעולם.

יעקב ליצמן: אם מה שאתה אומר הוא נכון, מדוע גם העובדים האחרים אינם נמצאים פה בכדי לזעוק?

אבי לוי: הם לא ידעו על הליך ההצטיידות ועל כן הם עשו הסכם הפרטה שבו התחייבו על פיטורין.

יורי שטרן: אני מלווה את הנושא של הצי הישראלי כבר כמה שנים.

יורי שטרן: בכוחות משותפים הצלחנו כמה פעמים להציל את הענף שהוא ענף אסטרטגי.

יורי שטרן: תמיד ארגון של קציני הים היה יותר פעלתני מארגון של ימאים אחרים, אך זה לא אומר כי המניע שלהם הוא מניע פרטי של קציני הים בלבד.

יורי שטרן: בכל המאבקים הקודמים נוכחתי לדעת כי הם בעצם מייצגים את כלל העובדים.

יורי שטרן: אני חושב כי החולשות של הארגונים השונים לא צריכות למנוע מאיתנו לקבל החלטות נכונות.

יעקב ליצמן: יורם, האם אתם בצים בעד ההפרטה?

יורם זבה: אנחנו בעד ההפרטה.

יורם זבה: אני חושב כי ממשלה ומדינה לא צריכות לנהל גוף עסקי.

יורם זבה: הליך ההפרטה החל לפני זמן רב, אך הוא נקלע למצבים אובייקטיבים קשים מאוד.

יורם זבה: אני מקווה כי בסופו של דבר החברה תופרט.

יורם זבה: אין לי שום התנגדות לכך שהרוכש ייתן כסף וישקיע בעלותן של האוניות, אך אני רוצה לציין כמה פרטים חשובים.

יורם זבה: חשוב לדעת כי כל חברות הספנות בעולם חוכרות אוניות.

יורם זבה: אנחנו היום נמצאים במקום עשירי בעולם.

יורם זבה: יש הרבה חברות שאחוז האוניות החכורות שלהן גדול משלנו.

יורם זבה: הלוואי ויכולנו לקנות אוניות.

יורם זבה: בשנת 1999 הממשלה הגרמנית עזרה לנו לממן אוניות.

יורם זבה: אנו ממנו 15 אוניות, ונקלענו למצב קשה מאוד.

יורם זבה: החברה איננה כזו שהבעלים שלה משקיעים בה, וכך גם הממשלה איננה משקיעה בה.

יורם זבה: מצד שני החברה גם לא נותנת כל כך הרבה לבעלים שלה, כך שאנו צריכים לעשות הכל לבד.

יורם זבה: לחברה היום יש התחייבות להליך ההצטיידות.

יורם זבה: ההצטיידות הזו נעשתה באישור הדירקטוריון והבעלים של החברה באסיפה כללית על פי כל החוקים, כולל חוק רשות החברות.

יורם זבה: ההצטיידות החדשה מוסיפה אוניות ישראליות בבעלות ולא גורעת באוניות.

יורם זבה: מי שאומר ההפך, איננו יודע את העובדות, או מנסה להטעות.

יורם זבה: 30 שנה אני בצים ומעולם לא האשימו אותי ואת חבריי בהאשמה כזו.

יורם זבה: אני מתחייב כי מדובר על תוספת עבודה לימאים ולקצינים.

יורם זבה: יש הסכם תשתית לקציני הים עם חברת צים וחברת עופר.

יורם זבה: אני לא יודע על אף הסכם של צמיחה במשק, אלא רק על ההסכם הזה.

יורם זבה: אני מוכן להאריך את ההסכם הזה בשלוש שנים נוספות.

יורם זבה: אני חושב כי הטענות שמונחות בפניכם חסרות שחר.

יורם זבה: אנו צריכים לקבל חיזוק חיובי על הליך ההצטיידות אשר מוסיף אוניות ותעסוקה.

יורם זבה: לצים יש שני קווים גלובליים ולא אחד.

יורם זבה: האוניות המוזמנות ייכנסו לקו אחד, וכל האוניות הישראליות יעברו לקו הגלובלי השני, וממנו הן תעבורנה לקווים אחרים.

יורם זבה: האחים עופר נתנו לנו אופציה לעוד שתי אוניות בעלות, אך אין לנו כרגע כסף לממש זאת.

יעקב ליצמן: אם הם נתנו לך אופציה, הם יכלו לתת לך גם מעט כסף.

יורם זבה: אני מסכים איתך.

יורי שטרן: מדובר על אופציה לחברה שבבעלותן.

יעקב ליצמן: כאשר אתם רוצים להחכיר אוניות, אתם בעצם מוציאים רכוש מצים.

יורם זבה: אנחנו לא מוציאים רכוש מצים.

אבי לוי: מדוע אתה לא יכול לחכות עם ההליך הזה?

יורם זבה: אני לא יכול לחכות, כיוון שאני חתמתי על כך כבר.

אבי לוי: זה עדיין לא אומר כי זה כלכלי וזה נכון.

יורם זבה: לולא ההצטיידות הזו היו פחות ארבע אוניות ופחות שתי אוניות באופציה.

יורם זבה: אני חייב לציין כי לא פחות מאיגוד קציני הים אנו מעונינים בהפרטה, וכך גם רשות החברות.

יורם זבה: אין בהליך ההצטיידות איזושהי עצירה של הליך ההפרטה.

יורם זבה: בהליך ההצטיידות מדובר על אוניות גדולות יותר, כאשר העלות לתא היא קטנה יותר, כיוון שיש הרבה עלויות שלא גדלות כאשר מדובר באוניה גדולה יותר.

יורם זבה: בנוסף לכך הם במהירות של 24 קשר במקום מהירות של 21 קשר.

יורם זבה: אף קליינט ישראלי לא ישלם לנו בגלל עלויות גבוהות יותר משלנו.

יורם זבה: כל אוניה חדשה שנכנסת, אוניה חכורה יוצאת.

עופר טרמצ’י: ב4.10.2000- ועדת שרים לענייני הפרטה אישרה את דרך ההפרטה, בכפוף לכך שעד שועד העובדים והנהלת החברה לא ידווחו לוועדת הכספים כי הם הגיעו להסכם ביניהם, לא תבוצע ההפרטה.

עופר טרמצ’י: לאחר מכן היה ויכוח על דרך ההפרטה, פרסום מודעה בעיתון, חדרי מידע, הגשת הצעות מחיר.

עופר טרמצ’י: ישבתי עם ועד העובדים ועם העו"ד שלהם פרופסור גרוס ב10.5.2001-.

עופר טרמצ’י: מנהל רשות החברות חידד מהי המשמעות אם לא תבוצע ההפרטה.

עופר טרמצ’י: הוא התחייב כלפי ועד העובדים כי הוא לא יקבע מועד להגשת הצעות מחיר, כל עוד שוועד העובדים על כל גווניו והנהלת החברה ידווחו לוועדת כספים כי הגיעו להסדר ביניהם.

יעקב ליצמן: מי חתום על המכתב הזה?

עופר טרמצ’י: מנהל רשות החברות לשעבר.

יעקב ליצמן: אולי זו הסיבה לכך שהוא כבר איננו באותו תפקיד.

עופר טרמצ’י: לא.

עופר טרמצ’י: תקפו אותנו בעיתונים ושאלו מדוע ההפרטה התמהמהה ממועד אישור ועדת הכספים עד מאי 2001.

עופר טרמצ’י: אנו לא רצינו לפרסם הודעה כי אנו רואים חשיבות יתרה בהפגת חששות העובדים.

עופר טרמצ’י: לאחר שהגענו לסיכום עם ועד העובדים, פרסמנו מודעה.

עופר טרמצ’י: גם במודעה הזו כתבנו, כי האישור הוא מותנה בכך שהעובדים יגיעו להסכמה עם ההנהלה.

עופר טרמצ’י: לא נקבע מועד הגשת הצעות המחיר.

עופר טרמצ’י: הנוסח הזה פורסם בארץ ובחו"ל, והוא הופיע במסמכי המכרז בנוהל המכירה.

עופר טרמצ’י: אנחנו פרסמנו מכרז בינלאומי.

עופר טרמצ’י: פנינו ל120- חברות בשיתוף עם הנהלת צים.

עופר טרמצ’י: בגלל המשברים השונים במדינת ישראל ובעולם, ניגשו שלוש קבוצות למכרז.

עופר טרמצ’י: המכרז הזה, למרות המשבר בענף הספנות, זהו מכרז תחת זכות סירוב של חברה לישראל.

עופר טרמצ’י: בסופו של דבר נשארנו עם מתמודד אחד שנכנס לחדרי מידע.

עופר טרמצ’י: הוא בחן את תוכנית ההצטיידות הקודמת, ולא הגיע למסקנה כי תוכנית ההצטיידות הקודמת היא הגורם המונע בעדו לרכוש את צי"ם.

עופר טרמצ’י: לאחר שהוא נכנס לחדרי מדע הוא רצה להיפגש עם השותף שלו, החברה לישראל.

עופר טרמצ’י: משיקולים שונים הוא הגיע למסקנה כי הוא איננו מגיש הצעות מחיר.

עופר טרמצ’י: החברה לישראל שהיתה מנועה מלהשתתף בהליך המכירה, כי אסרנו עליה זאת בוועדת שרים לענייני הפרטה וגם במסמכי המכרז, הודיעה לנו כי היא מעונינת להיכנס להליך המכרז כקבוצה.

עופר טרמצ’י: היא טענה כי היא מעונינת לקנות את צים עם שותף נוסף.

עופר טרמצ’י: לפני שלושה שבועות אנו אישרנו לחברה בישראל להצטרף להליך המכירה תמורת זה שהיא הודיעה כי היא מוותרת על זכות הסירוב שלה לצורך השתתפות בהליך.

עופר טרמצ’י: אנו מקווים כי עד לאחר החגים הליך ההפרטה ייצא לפועל.

רחמים מלול: האם אתם מפרסמים מכרז חדש?

עופר טרמצ’י: לפני שבועיים פרסמנו מודעה חדשה, בה נאמר כי חלו שינויים מסוימים בהליך המכרז.

סמדר אלחנני: האם לחברה לישראל יש יתרון על פני כל אחד אחר הניגש לחדר המידע מאחור?

עופר טרמצ’י: חדר המידע מעודכן באופן שוטף על ידי החברה.

עופר טרמצ’י: כל גורם נוסף שירצה להיכנס להליך ולהיכנס לחדר המידע, יוכל לעשות זאת.

סמדר אלחנני: אני שאלתי, האם לחברה לישראל יש יתרון על פני כל אחד אחר הניגש לחדר המידע מאחור?

עופר טרמצ’י: לפי מיטב ידיעתי, בכל פעם שיש שותף בחברה, ומגיע גורם חיצוני, לבעלים הקודמים יש יתרון.

יורם זבה: לאחר שהחברה לישראל יצאה בהנפקה האחרונה, אנו חייבים במסירת אינפורמציה בדיוק כמו כל חברה ציבורית אחרת.

רוני זוננרייך: יורם, מהו אורך החיים של אוניה?

יורם זבה: כל זמן שהתחתית של האונייה מחוזקת, היא יכולה להחזיק מעמד גם 80 שנה.

יורם זבה: האונייה הגדולה אצלנו מופחתת ל25- שנה והאוניות הקטנות ל20- שנה.

יורם זבה: אורח החיים המסחרי של האונייה יכול להיות שנה ויכול להיות 20 שנה.

רוני זוננרייך: זאת אומרת שלאונייה בת 15 נשאר חמש שנים לחיות.

יורם זבה: אין שום קשר בין השנים של ההפחתה לבין השאלה שלך.

יורם זבה: אין שום כוונה להחזיק את האוניות הללו, אפילו שנה אחת פחות מהמקסימום שרק אפשר.

אבי לוי: שמחתי לשמוע את עופר אומר כי יש תהליך הפרטה.

אבי לוי: איתנו לא דיברו כבר חצי שנה, ועל כן לא ידענו דבר.

רחמים מלול: איני מבין ממה אתה מודאג.

רחמים מלול: ועדת הכספים החליטה כי כל זמן שלא תהיה הסכמה בין ועד העובדים לבין ההנהלה, לא תהיה הפרטה.

אבי לוי: בינתיים האוניות נחכרו לגורם זר, שהוא האחים עופר.

סמדר אלחנני: מה ההבדל בין קניה לחכירה?

אבי לוי: החשש שלנו הוא שבסופו של מהלך כל האוניות יוחכרו, לא תהיה הפרטה, ואז חברת צים לא תהיה מחויבת להבטיח את הזכויות של העובדים.

יעקב ליצמן: החלטתי לנהל את הדיון היום בהתאם לבקשתו של חה"כ בייגה שוחט.

יעקב ליצמן: אנו נמשיך את הדיון הזה בוועדת משנה לענייני הפרטה בראשותו של חה"כ רחמים מלול.

יעקב ליצמן: אני מבקש מחה"כ מלול כי הדיון הזה ייערך בהקדם האפשרי.

יעקב ליצמן: מצב הבנק לפיתוח התעשייה

יעקב ליצמן: אנו נדון היום במצב הבנק לפיתוח מסחר ותעשייה, בעקבות המשבר האחרון.

אבשלום וילן: זה לא נראה בעיני מצב תקין, כאשר בנק מתמוטט ומשקיעים לוקחים את כספם, ואנו לא עושים דבר.

יעקב ליצמן: הדיון הזה נקבע לפני עשרה ימים.

יעקב ליצמן: בחלק הראשון של הדיון נדון במצבו של בנק לפיתוח התעשייה.

יעקב ליצמן: אני חושב כי בנק ישראל ידע, לפני שהתמנה השר לשעבר רענן כהן למנכ"ל הבנק, כי יש משבר בבנק לפיתוח תעשייה ומסחר.

יעקב ליצמן: ברור לי כי רענן כהן לא ידע דבר על המשבר הזה, כיוון שאחרת הוא לא היה מתפטר מהממשלה כדי להיכנס לעסק שנמצא על סף התמוטטות.

יעקב ליצמן: אם זה נכון כי בנק ישראל ידע על המשבר הזה, איני מבין כיצד הוא נתן לכל הפרשה הזו להתגלגל.

יעקב ליצמן: הוא היה צריך לעשות לפני שבועיים את מה שעשו אתמול בלילה.

יעקב ליצמן: כך היה נחסך הון רב.

יעקב ליצמן: אני לא חושב כי ההתערבות של ועדת הכספים מערערת את מעמדו של הבנק.

יעקב ליצמן: אני מבקש כי רענן כהן יאמר את גרסתו.

רענן כהן: אני רוצה לפתוח ולומר כי רק בשבוע האחרון הבנק הפסיד 750 מיליון שקל.

רענן כהן: כל הזמן הזה ניהלנו דיאלוג רציני מאוד עם גורמים שונים.

רענן כהן: אני ניצלתי את כל קשרי, כדי לגייס אנשים שיוכלו לסייע לנו.

רענן כהן: ניצלתי כל רגע כדי להציל את מה שניתן, כדי להביא את הבנק למצב של השגיות.

רענן כהן: כל הניסיונות בתחילת הדרך עלו בתוהו.

רענן כהן: ראש הממשלה כינס ישיבה ב21.08.2002- בהשתתפות שר האוצר, החשב הכללי, נגיד בנק ישראל, המפקח על הבנקים ונציגי החברות הממשלתיות.

רענן כהן: ראש הממשלה ביקש באותה ישיבה לשמור על המשך פעילותו של הבנק.

רענן כהן: אם באותו רגע הדברים היו מתנהלים בסדר זה, אנחנו היינו נמצאים היום במציאות אחרת לגמרי.

רענן כהן: הבנק הזה אחראי על 6,000 איש, 3,000 אנשי עסקים ו3,000- לקוחות נוספים, וכן אחראי על ארבעה וחצי מיליארד שקל שהפקידו לקוחות אלה.

רענן כהן: בנוסף לבנק יש 12.5 מיליון שקל הלוואות, מתוכם חמישה מיליון הלוואות ללקוחות, ושבעה מיליון הלוואות לחברת החשמל.

רענן כהן: יכולנו לנהל את הבנק בצורה סבירה, אך במשך שבוע ימים הויכוחים בין הבנק למשרד האוצר ובנק ישראל הגיעו למצב כזה שאין ממנו מוצא.

רענן כהן: יום אחד נקראנו על ידי החשב הכללי ונאמר לנו כי הבנק יכול לקבל החלטה כי תוך חמישה חודשים יביא למכירת כל תיק ההתחייבויות שלנו.

רענן כהן: לאחר שעתיים כינסתי את מועצת המנהלים כדי לבל את ההחלטה הזו, כדי להבטיח רגיעה ושקט, ועל מנת שהחלטת הממשלה שנוסחה תוכל להתקבל.

רענן כהן: ידעתי כי לפנינו כדור שלג שאיננו יכולים לעצור אותו, והשאלה היא לא רק הבנק לפיתוח התעשייה.

רענן כהן: ברגע שראיתי כי אני נמצא בין הגופים השונים, ואנו לא מגיעים לאיזושהי החלטה שהיתה צריכה להתקבל ב21- לחודש, כתבתי לגורמים השונים כי יש להניח לכדור השלג להתגלגל עד הסוף הידוע מראש, תוך נשיאה בתוצאות שאף הן ידועות מראש, פגיעה קשה במערכת הבנקאית הישראלית ובכלכלת ישראל, כולל פגיעה בינלאומית של המשק הישראלי ופגיעה בקשרים הבינלאומיים של הבנקאות הישראלית.

רענן כהן: הבנק הזה אינו עומד בודד, יש לו השלכות גם על המשק, הבנקאות, החברה וכו'.

נחום לנגנטל: האם אתה מרגיש שלמדינת ישראל יש קונסיסטנטיות חשיבתית להתנכל לבנקים הקטנים על מנת שהם ייסגרו, כדי להגיע למצב בו יהיו קיימים שניים או שלושה בנקים במדינת ישראל?

נחום לנגנטל: היחידים שישלמו מחיר כבד אלה הלקוחות.

נחום לנגנטל: אף בנק לא יוכל לצמוח במצב כזה בישראל.

רענן כהן: מאז המקרה של הבנק למסחר, לא הסתירו את האמירות כי צריך להיזהר מהבנקים הקטנים.

רענן כהן: בעקבות האמירות הללו ומצבו של הבנק לפיתוח המסחר והתעשייה החלו שמועות שונות אשר יצרו בהלה בציבור.

רענן כהן: כל אחד רצה להבטיח את כספו, ובשל כך החלו אנשים להוציא את כספם מהבנק, למרות כל ניסיונות ההרגעה שלנו.

נחום לנגנטל: זה רק אומר כי לא רחוק היום בו נדון במשבר של עוד בנק קטן.

נחום לנגנטל: אני חושב כי צריך להיערך דיון בו הממשלה תגיד מהי המדיניות שלה בנוגע למונופולים של הבנקים הגדולים, ושתחליט האם היא מעונינת בחוק במשק בבנקאות, או לא.

רענן כהן: אני חייב לומר כי אני לא ידעתי קודם היכנסי לתפקיד מהו מצבו של הבנק.

יעקב ליצמן: כלומר, אדוני לא ידע כי למחרת המינוי שלו עומד להתפרסם הזהרת רווח לבנק?

רענן כהן: אם הייתי יודע כי זהו המצב, האם הייתי עוזב את תפקידי כשר בממשלת ישראל וכחבר כנסת?

רענן כהן: כל מה שלקחתי על עצמי במשך השנים הגיע להישגיות, החוק לחיילים משוחררים, חוק קיצור שירות מילואים, פעילותי כשר העבודה והרווחה, פעילותי בתחום הביטוח הלאומי וכו'.

רענן כהן: אני חייב לומר בברור, כי לא ידעתי דבר על מצבו של הבנק לפיתוח המסחר והתעשייה.

רחמים מלול: אני חייב לציין כי זה מפליא שלא ידעת דבר.

רחמים מלול: האם האנשים איתם ניהלת משא ונמתן לפני שנכנסת לתפקידך, לא היו אמורים לעדכן אותך במצבו של הבנק?

רענן כהן: לא.

רענן כהן: להנהלה החדשה של הבנק הכוללת את אורי גלילי ואריה שדה, יש יכולת להוביל את הבנק הזה להישגיות ואולי לרווחיות.

נחום לנגנטל: אנחנו גם כן היינו תמימים כאשר שמענו כי מספידים את תפקידך.

רענן כהן: לראש הממשלה ולשמעון פרס לא היו שום כוונות כאלה.

רענן כהן: אני חייב לציין כי הם חברי הטובים.

רענן כהן: ראש הממשלה עשה הכל כדי שאני לא אתפטר מהכנסת ואמשיך לכהן בממשלה.

רענן כהן: כאשר הגעתי לבנק היה ויכוח סביב השאלה כמה זמן אני אמלא את תפקיד היו"ר.

רענן כהן: אני אמרתי כי כפי שכיהנתי בכנסת ארבע שנים, אני מבקש כי גם כאן אכהן זמן זהה, כיוון שמטרתי היא להביא להצלחתו של הבנק.

רענן כהן: הדברים אושרו באסיפה הכללית ובדירקטוריון.

רענן כהן: אני חושב כי כאשר הבית בוער תפקידי לעשות את הכל כדי לכבות את האש ולהבטיח את הכסף למפקידים.

רענן כהן: במשך כל התקופה פעלתי למען הבטחת הכסף לאלה אשר הפקידו את כספם בידי הבנק.

רענן כהן: טיפלנו בכל אדם שהגיע לבנק בצורה ההומנית והטובה ביותר.

רענן כהן: כל אדם שרצה להציל את כספו, קיבל את כספו.

רענן כהן: לא עשיתי דבר אחד שאסור לעשותו.

רענן כהן: אינני חייב הסברים לאיש.

רענן כהן: מעולם לא קיבלתי פרוטה מאדם, ולעולם לא אקח פרוטה שלא מגיעה לי.

רענן כהן: אני ויתרתי על הרבה כדי להגיע לבנק ולהוביל אותו להישגיות, ובשל כך אני מצר על אלה שאינם רואים את הדברים כך ויוצרים דימוי אחר לכך.

רענן כהן: חבל שכך בנויה התקשורת שלנו.

רענן כהן: אני חייב להודות כי בנק ישראל בתקופה הזו סייע בידנו.

רענן כהן: למרות זאת אני הודעתי כי אין בכוונתי כיו"ר הבנק לשלם אפילו אגורה אחת מעבר לריבית שמקובלת בבנק ישראל, 9.1%, וכי לא אשלם את הריבית אליה נתבענו לשלם על ידי בנק ישראל, 61% אפקטיבית.

רענן כהן: מי שמשלם אחוז כזה מוביל לסגירת הבנק.

רענן כהן: אני מאמין כי בנק ישראל ימצא את הדרך להגיע לריבית סבירה.

רענן כהן: אני מברך על החלטת הממשלה שהתקבלה אתמול, אשר אומרת כי קודם כל מבטיחים את הכספים של כל הלקוחות, וכי בנק ישראל ייתן על פי הצורך את מה שנדרש, ברשת בטוחה של כסף שמגיע למדינת ישראל בסכום כולל של שבעה מיליארד שקל.

רענן כהן: האוצר יקבל בסוף התהליך את הכספים שלו.

רענן כהן: מבחינת הציבור הכסף שהוא השקיע, בטוח.

רענן כהן: זה מחייב אותנו לבצע תיקונים שונים בהחלטה שהתקבלה, כדי לדעת מהן ההחלטות של החשב הכללי.

רענן כהן: בנוסף אנו מעונינים לשאול את היועץ המשפטי שלך הממשלה מהו מעמדו של האזרח במצב הזה.

רענן כהן: בשיתוף עם בנק ישראל ומשרד האוצר, אנו ננסה לעשות את הכל כך שמינימום של נזק ייגרם למדינת ישראל.

רענן כהן: חובתי כשר לשעבר, כחבר כנסת לשעבר וכאיש ציבור, לשמור על כספי המדינה.

אבשלום וילן: אני שואל היכן היו שר האוצר וראש הממשלה בשבועיים הללו.

יעקב ליצמן: רענן כמה כסף היה נחסך אם הדיון שנערך אתמול היה נערך שבוע קודם?

רענן כהן: לפחות מיליארד שקל.

רענן כהן: הדו"ח הכספי לסוף יוני מראה שפיקדונות הציבור בבנק לפיתוח התעשייה והמסחר הוא 3 מיליארד ו700- מיליון.

רענן כהן: הבנק היום נמצא עם 2.3 מיליארד שקל.

רענן כהן: הפער בין היום לבין השלושים ביוני הוא 1.4 מיליארד שקל.

רענן כהן: אלו הכספים שהוצאו מן הקופה בתקופה הזו.

רענן כהן: הכסף הזה היה נחסך אם לא היינו שומעים בכלי התקשורת אמירות שונות שיצרו בהלה גדולה בקרב הציבור.

יצחק טל: אני חייב לציין כי כל מפקיד אשר ביקש למשוך את כספו, קיבל את כספו.

יצחק טל: בנק ישראל נותן גיבוי לבנק על מנת שיוכל לעמוד בהתחייבויות שלו למפקידים.

יצחק טל: הושג הסכם שזכה לברכת ראש הממשלה, שלפיו הבנק הזה יקבל מבנק ישראל את האשראי תמורת הנהגת עקרונות מסוימים של הממשלה.

יצחק טל: החלק החשוב ביותר בהסכם הזה הוא שבעוד כמה חודשים, לאחר תקופת הכנה מסוימת, הנכסים וההתחייבויות של הבנק הזה יימכרו לבנקים אחרים.

יצחק טל: הצעד הזה מחייב עבודת הכנה ארוכה, ומתן פתרון לשאלות שונות שתתעוררנה כתוצאה מכך.

יעקב ליצמן: מדוע בנק ישראל היה צריך לחכות להתערבות ראש הממשלה, ולא עשה את הצעד הזה לפני שבועיים?

יצחק טל: בנק ישראל תומך בפתרון של משרד האוצר, שהוא הפתרון הסביר בזמן הזה.

יצחק טל: אני מתכוון לאותו חלק של העברה ומכירת הנכסים וההתחייבויות לבנק אחר.

אבשלום וילן: השאלה היא מדוע לקח לכם עשרה ימים לקבל החלטה.

אבשלום וילן: מדוע באותו לילה אתה והנגיד לא ישבתם כדי לפתור את הבעיה?

יצחק טל: הבעיות של הבנק נובעות משילוב של האסטרטגיה האישית שלו וההרעה במצב המשק.

יצחק טל: מצב המשק הורע מאוד בשנתיים האחרונות ומערכת הבנקאות לא מבודדת מכלל המשק.

יצחק טל: התוצאות העסקיות של הבנקים, כפי שפורסמו בסוף השנה שעברה ובסוף הרבעון הזה מצביעים על הרעה גדולה ברווחיות של הבנקים.

יצחק טל: בבנק הזה ההשפעה היתה גדולה יותר, כיוון שלבנק הזה אין בסיס לקוחות קטנים.

יצחק טל: לשני הבנקים הגדולים, יש חוג לקוחות מגוונים, ועל כן כאשר הסקטור העסקי נמצא במצב קשה, סקטור משקי הבית נמצא במצב טוב יותר.

יצחק טל: לבנק הזה אין בסיס של משקי בית ושל לקוחות קטנים.

יצחק טל: העיסוק שלו הוא באשראים סיטונאים ובפיקדונות סיטונאיים, למרות שבזמן האחרון הוא התחיל לקבל גם פיקדונות יותר קטנים.

יצחק טל: ברבעון האחרון של השנה שעברה, לאחר מספר שנים שהבנק זכה לרווחיות גדולה, חלה תפנית לרעה במצב הבנק.

יצחק טל: התפנית הזו זוהתה לפני כן על ידי בנק ישראל.

יצחק טל: בנק ישראל שראה כי הבנק מקטין אשראים, החל לבצע ביקורות.

יצחק טל: אחת הבעיות המרכזיות של הבנק הזה, היא שהסודות העסקיים לא נשארו בגדר סודות.

יצחק טל: בעבר דברים הודלפו בצורה סיטונית.

יצחק טל: גם תוצאות הביקורות שערך בנק ישראל, נמצאו לאחר תקופה קצרה בעיתונים.

יצחק טל: כל הדברים הללו גרמו בקרב הציבור לפיתוח סנטימנט שלילי לגבי הבנק.

יצחק טל: בשל כך בחודשים האחרונים החלו מפקידים למשוך כספים מן הבנק.

יצחק טל: בנק ישראל דרש מהבנק הזה 15%, יותר מאשר מהבנקים אחרים.

יצחק טל: היחס המינימלי במערכת מהבנקים הגדולים הוא 9%.

יצחק טל: כתוצאה מההפסדים הוא ירד ל13.5%-.

יצחק טל: אנחנו לא הסכמנו להקטין את הדרישות שלנו מהבנק הזה.

יצחק טל: אנו חושבים כי כל בנק צריך להיות מוכן לכך שאם יקרה אירוע טראומתי, לא יפגעו המפקידים, ותהיה לו מספיק שומה כדי לעמוד בהתחייבויות שלו.

יצחק טל: הסכמנו לתת לבנק פרק זמן מסוים כדי לחזור חזרה ליחס הון של 15%.

יצחק טל: הפרסום של הקושי של הבנק לעמוד בתנאים הללו, הגביר את החששות של המפקידים.

יצחק טל: המפקידים החלו למשוך את הכספים שלהם מן הבנק, כאשר התהליך הזה קיבל תאוצה גדולה כאשר הבנק ברבעון האחרון עשה סריקה ומצא כי הוא צריך להקציב לחובות מסופקים, סכומים גדולים.

יצחק טל: הוא יצא בהזהרת רווח שאמרה שהוא צופה הפסד של מאה מיליון שקלים ברבעון הזה.

יצחק טל: ההפסד הזה הוא גדול, אך הוא אינו מוריד את יחס ההון המזערי פחות מ11%-.

יצחק טל: גם במצב הקיים היום, הבנק נמצא עם יחסי הון יותר גבוהים מאלה של בנק הפועלים או בנק לאומי.

יצחק טל: כלומר, לבנק הזה יש עדיין כרית הון די גדולה שיכולה להגן על המפקידים.

יצחק טל: הבעיה האקוטית היתה שמשיכת הפיקדונות הזו לא נעצרה.

יצחק טל: אנחנו דיברנו עם כל מי שחשבנו כי הוא יכול לסייע כדי לפתור את הבעיות של הבנק, אך לא נמצא שום פתרון היכול לעצור את משיכת הפיקדונות.

יצחק טל: הדברים הוחמרו כאשר פורסמו ידיעות שגויות בעיתונים, לפיהן עומדים למנות את הבנק בידי מורשה.

יצחק טל: בשלב הזה התקיימה ישיבה אצל ראש הממשלה ובעקבותיה הוחלט על צעדים מסוימים.

יעקב ליצמן: האם לא ראיתם באותה ישיבה את מה שראיתם אתמול?

יצחק טל: ראינו לאחר יום או יומיים כי הצעדים עליהם הוחלט אצל ראש הממשלה אינם מספיקים.

יצחק טל: למרות שיצאה הודעה לציבור על מה שהוחלט, הציבור אינו נרגע והמשיכות המשיכו.

יצחק טל: בשל כך התעורר צורך לנקוט בצעדים נוספים.

יצחק טל: התקיימו מגעים עם האוצר שגם בסופם לא היה פתרון.

יצחק טל: כאשר הדברים הוחמרו מאוד, נקבעה פגישה נוספת בהשתתפותו של ראש הממשלה, והוצע למכור את תיק הנכסים והאשראים של הבנק לאחד משני הבנקים הגדולים.

יצחק טל: התקיימה ישיבה בהשתתפות הבנקים, בה התברר כי הם אינם מוכנים לקנות את התיק הזה, בלי בדיקה שלו ובלי לקבל שיפוי מהממשלה.

יצחק טל: בשל כך ההחלטה שהתקבלה באותו זמן, וזכתה לאישור הנגיד ושר האוצר, היתה החלטה עליה אנו מדברים היום.

יצחק טל: בסופו של דבר בנק ישראל לא היה יכול להנהיג מיידית את קו האשראי לבנק.

יצחק טל: לבנק ישראל יש כל מיני שיקולים הומניטריים ואחרים לפני שהוא מבצע צעד כזה.

יצחק טל: הזרמה לבנק הוא עניין שאיננו טריביאלי.

יצחק טל: אם לא עושים משהו כדי לקזז את ההזרמה הזו, אז יש סכנה שהמחירים יעלו.

יצחק טל: בשל כך בנק ישראל נדרש לספוג את הכספים הללו.

יצחק טל: הפעולה של הזרמה וספיגה, היא איננה פעולה ניטראלית.

יצחק טל: יש לה השפעה על מבנה המשק.

אבשלום וילן: מה לגבי ההחלטה על מנהל מורשה?

יצחק טל: איני חושב כי מנהל מורשה זה דבר אשר פותר איזושהי בעיה.

אבשלום וילן: אני למדתי בכלכלה על תפקידו המשמעותי של הבנק המרכזי ביציאה מן המשברים בתחילת שנות ה20-.

אבשלום וילן: אחת המסקנות היתה כי הבנק המרכזי חייב לווסת את העניינים ולפעול בנחישות ובמהירות.

אבשלום וילן: במקרה הזה היו שבועיים קריטיים שבהם לא פעלתם, ובשל כך היום המחיר הוא גבוה הרבה יותר.

נחום לנגנטל: האם בישיבה שנערכה ב21.08.200- אצל ראש הממשלה, דנתם במצבים אפשריים ובפתרונות שלהם?

נחום לנגנטל: אני לומד כי אתם החלטתם על פעילות מסוימת שלא הצליחה, ואז עד שנקטתם בפעילות חלופית, חלף זמן קריטי.

יצחק טל: באותו דיון אצל ראש הממשלה התקבלה החלטה על פתרון אחד, ולא היה המשך במובן של מה יקרה אם זה לא יצליח.

נחום לנגנטל: מדוע?

נחום לנגנטל: האם אתם הצעתם הצעות חלופיות במקרה והפתרון הזה לא יצליח?

יצחק טל: אני לא חושב כי אני צריך לדבר בשם אנשים אחרים, אני מתאר את הדברים מנקודת הראות שלי.

נחום לנגנטל: השאלה שלי, היא האם אתם הצעתם הצעות חלופיות במקרה והפתרון הזה לא יצליח?

יצחק טל: תרשה לי שלא לענות על השאלה הזו.

רחמים מלול: לאור מה שקורה במערכת הבנקים בישראל, אינך חושב כי הבנק לישראל והמפקח על הבנקים נרדמו בשמירה?

רחמים מלול: האם אתה לא חושב כי היה עליכם להתריע על המצב הזה לפני כמה חודשים?

רחמים מלול: האם בדקתם את מדיניות האשראי של הבנק?

רחמים מלול: אולי הגיע הזמן להקים ועדת חקירה שתבדוק את הפיקוח שלכם על הבנקים.

יצחק טל: התרענו על המצב לפני מספר חודשים.

יצחק טל: אמרנו כי מצבו של הבנק הוא לא קל ויש לנקוט בצעדים דרסטיים כדי לשפר את מצבו.

יעקב ליצמן: האם שרת המסחר והתעשייה ידעה על המצב?

יצחק טל: לא.

יצחק טל: הבנק הוא של המדינה, והמדינה ידעה את מצבו.

יעקב ליצמן: שרת התעשייה המסחר שייכת למדינה.

יצחק טל: בנק ישראל מוציא הוראות כלליות לבנק ובודק את יישומן, אך הוא אינו משתתף בהליך קבלת ההחלטות.

יצחק טל: לא פונים אליו כדי שהוא יאשר אשראי מסוים.

יצחק טל: לבנקים יש חופש לקבל החלטות עסקיות במסגרת הכללים שנקבעו.

יצחק טל: אם שיקול הדעת שלהם מוטעה, או אם הם עוברים על הוראות מסוימות, הדברים נבדקים, והבנקים מקבלים ביקורת על כך.

יצחק טל: אנחנו הערנו לבנק ואפילו מנענו מהבנק בעיות הרבה יותר גדולות.

יצחק טל: ראש הממשלה הציע כי הממשלה תקבל החלטה שבנק ישראל יגיש לראש הממשלה, תוך שלושים יום, מסמך המתאר את הגורמים שבעיניו הביאו למצב הזה.

יצחק טל: אנחנו מתכוונים לעשות את, וראש הממשלה יחליט איך הוא רוצה להמשיך מהנקודה הזו.

יעקב ליצמן: האם לפני שרענן כהן נכנס לתפקידו ידעתם כי באיזשהו שלב בתקופה הקרובה בנק ישראל יצטרך להמליץ על מכירת הבנק?

יצחק טל: על מכירת הבנק ידענו, כיוון שזו היתה המדיניות שהממשלה החליטה עליה מזמן.

יצחק טל: ידענו כי הבנק נמצא במצב קשה, אך לא יכולנו לחזות את העתיד.

יצחק טל: לא יכולנו לדעת כי בעקבות הפרסומים בעיתונים, הציבור ייבהל ויחל למשוך את כספו.

נחום לנגנטל: כאשר מוכרים נכס או מפריטים אותו, די ברור מהי המטרה.

יצחק טל: כאשר אנו אמרנו כי המצב של הבנק אינו טוב וכי צריך לעשות משהו כדי לשפר את מצבו, הבנק עדיין לא היה במצב בו הוא נמצא היום.

יצחק טל: הבנק היה במצב שבו, לפי השקפתי האישית, היה אפשר לנקוט באיזשהו צעד שלא תחת לחץ.

נחום לנגנטל: הבעיה היא שעד כניסתו של רענן לתפקיד, הרבה גורמים בממשלה ידעו על הקשיים של הבנק, ולא עשו דבר.

נחום לנגנטל: בניהול המשבר לא היה מהלך הרמוני של כל גורמי הממשלה.

נחום לנגנטל: היו התנגשויות בין גורמים שונים, וכתוצאה מכך היתה התמהמהות בקבלת ההחלטות.

יעקב ליצמן: אני מסכים עם חה"כ לנגנטל כי הממשלה ידעה על המשבר הזה לפני היכנסו של רענן לתפקיד.

יעקב ליצמן: ידעו עוד כי בעקבות המצב הקשה הזה יצטרכו למכור ולחסל את הבנק.

יעקב ליצמן: אם היו מטפלים בבעיות של הבנק ב21.08.2002- היו חוסכים לפחות מיליארד שקל לקופת המדינה.

יעקב ליצמן: אני חושב כי רענן עשה את ההסכם בתום לב, וכי מי שידע על המשבר ולא התריע על כך בפניו, הכשיל אותו.

אבשלום וילן: אני חושב כי מי שמעונין לנהל בנק, מברר קודם את הפרטים.

יעקב ליצמן: בשל כך שאלתי מי עוד בממשלה ידע על המשבר הזה.

יעקב ליצמן: התשובה שקיבלתי איננה סיפקה אותי במיוחד.

אלדד פרשר: אני רוצה להבהיר את החלטת הממשלה.

אלדד פרשר: הממשלה קיבלה החלטה לבצע פעולה שמטרתה לייצב מיידית את הבנק, וכן יצירת ודאות למפקידים, תוך הבטחת פעילותו התקינה של הבנק עד השלמת מכירת תיק הפעילות הבנקאית של הבנק.

אלדד פרשר: מסגרת הפעולה שהתקבלה היא כזו, ללא קשר לסוג הבטוחות שנידונו בין בנק ישראל לבין משרד האוצר.

אלדד פרשר: מסגרת הפעולה של המפקידים בבנק, היא בטוחה לחלוטין, במסגרת תו מיוחד שיעניק בנק ישראל לבנק, אם יהיה צורך בכך.

יעקב ליצמן: אני רוצה להפנות את השאלה שנשאלה קודם גם אלייך, היכן הייתם עשרה ימים?

אלדד פרשר: אני יכול לומר, כי אותה הצהרה בדיוק גובתה על ידי ראש הממשלה גם בדיונים הקודמים.

יעקב ליצמן: מתי אתה ידעת על המשבר?

אלדד פרשר: נערכו מספר דיונים במהלך חודש יוני בין המפקח ובין משרד האוצר.

אלדד פרשר: התקיימו דיונים קודמים לכך בנושא מכירת הבנק.

אלדד פרשר: כפי שאמר המפקח, מטרתה המוצהרת של הממשלה היתה מכירת הבנק.

אלדד פרשר: אני חושב כי ההחלטה שהתקבלה היא החשובה והמהותית מבחינת המפקידים.

אלדד פרשר: ההחלטה היא לייצב את פעילות הבנק ולתת עדיפות ברורה לכספי המפקידים בבנק.

אלדד פרשר: ההסדר בין בנק ישראל לבין משרד האוצר, הוא הסדר לגבי בטוחות כאלה או אחרות שבנק ישראל נדרש להם.

אלדד פרשר: הוא מהותי פחות מבחינת המפקידים, ומבחינת הפעילות התקינה של הבנק.

יעקב ליצמן: לאור המצב הקשה של הבנק למסחר והבנק לפיתוח והתעשייה, איזה לקחים הופקו במשרד האוצר ובבנק ישראל?

אלדד פרשר: אני רוצה להבהיר חד משמעית כי אין מה להשוות בין מה שקרה בבנק למסחר, לבין מה שקרה בבנק לפיתוח מסחר ותעשייה.

אלדד פרשר: לבנק לפיתוח המסחר והתעשייה יש יחס הלימות הון טוב יותר מיחס הלימות הון הקיים במערכת הבנקאית בכללה.

אלדד פרשר: הוא נקלע לסיטואציה מסוימת שכתוצאה ממצב כזה או אחר נוצר חוסר ודאות בקרב מפקידי הבנק, והם החלו למשוך את כספם, חלקם תוך הפסד של חלק מכספי הריבית.

אלדד פרשר: מיד לאחר הישיבה הראשונה אצל ראש הממשלה היתה הודעה חד-משמעית של בנק ישראל, כי הוא יעמיד תו אשראי לבנק.

אלדד פרשר: נשאלה שאלה לגבי בטוחות כאלה או אחרות, אך השאלה הזו היא משנית מול השאלה אשר אמורה להטריד את ציבור המפקידים.

אלדד פרשר: לפי החלטת ראש הממשלה, כספם של המפקידים בבנק מובטח.

אלדד פרשר: אני חושב כי זה מה שחשוב שייצא מהדיון הזה.

יעקב ליצמן: יצחק, האם אתה בעד הנהגת ערבות מדינה לכל הבנקים?

יצחק טל: אני חושב שהנושא הזה אינו מוסדר היום.

יצחק טל: ישנה מגמה להביא לישראל ביטוח פיקדונות.

יצחק טל: עובדים אצלנו על פיתוח תוכנית זהה לזו הקיימת בארה"ב, וכאשר היא תהיה מוכנה אנו נביא אותה לרשות הנכונה.

ציון שמע: הבנק לפיתוח מסחר ותעשייה כולל 160 עובדים אשר עושים עבודה טובה מאוד.

ציון שמע: היום הם עושים ככל יכולתם כדי לשמור על הבנק כמקור הפרנסה שלהם.

ציון שמע: אנו מקבלים את ההחלטה האחרונה שגובתה על ידי סגן החשב הכלכלי, לשמור על הבנק ולדאוג לכך שהלקוחות יחושו כי כספם מובטח.

ציון שמע: למרות זאת לא ראינו כל התייחסות לעובדי הבנק במסגרת ההחלטה שהתקבלה.

ציון שמע: אני רוצה לבקש מיו"ר הוועדה, כי הוועדה תחליט כי זכויות העובדים בבנק יישמרו, ושיוקצה להם גב כספי ממשרד האוצר.

יעקב ליצמן: אני הבנתי כי הם הבטיחו את סדירות הבנק.

רחמים מלול: יצחק, האם ישנה החלטה על מכירת הבנק?

יצחק טל: יש החלטה למכור את תיק האשראי לבנק אחר.

רחמים מלול: ומה יהיה אז על 160 העובדים?

יצחק טל: הפרטים הללו עוד לא הוסדרו בשלב הזה.

רענן כהן: הבנק בנוי מהרכב מניות סבוך מאוד.

רענן כהן: עם תשע מניות מסופחות ומורכבות, קשה מאוד למצוא מוכר.

רענן כהן: כרגע ישנו תהליך אשר במהלכו אנו מקווים למצוא קונה תוך חמישה חודשים.

רענן כהן: אני מקווה כי יימצא קונה, כדי שנוכל להציל כמה שיותר כסף למדינת ישראל.

רענן כהן: אני הודעתי בשם הבנק כי אנו מוכנים לעשות הכל כדי להבטיח את הכסף לטובת בעלי המניות, לטובת מדינת ישראל.

ציון שמע: האינטרס שלנו הוא זהה, אך יש לנו אינטרס נוסף.

ציון שמע: ישנן 160 משפחות אשר מתפרנסות מן הבנק הזה.

ציון שמע: במסגרת ההחלטה שהתקבלה, אף אחד לא דיבר על העובדים, ועל כך אנו זועקים.

ציון שמע: אני רוצה לומר כי מזלו של הבנק שהתמנה רענן כהן כיו"ר מועצת המנהלים, כי אני לא יודע מה היה קורה אילו היה מתמנה אדם שלא היתה לו נגישות לגורמים שונים בשלטון.

ציון שמע: לא נוכל להמשיך ולדאוג למצבו של הבנק, אם לא נדע כי זכויות העובדים מובטחות ומגובות על ידי משרד האוצר.

ציון שמע: אני מבקש כי הוועדה תחליט כי משרד האוצר ייתן את אותו גב כספי שהוא נתן ללקוחות, גם לעובדי הבנק.

ציון שמע: בנוסף, במידה וניקלע לסיטואציה בה יצטרכו עובדים לפרוש מן הבנק, אנו מבקשים כי הפרישה תהיה כמקובל.

עופר טרמצ’י: הבנק מוגדר כחברה ממשלתית מעורבת.

עופר טרמצ’י: הדירקטוריון של הבנק קיבל החלטה למכירת הנכסים וההתחייבויות, אך בהתאם לחוק החברות הממשלתיות לא ניתן לקבל החלטת הפרטה למכירת נכס מהותי.

סמדר אלחנני: מה לגבי מכירת הבנק עצמו?

סמדר אלחנני: אם תמכור אוניה, אוניה בצים, מה יישאר בסופו של דבר מצים?

ציון שמע: אני חושב כי בסיטואציה כזו חובה לשתף את העובדים ולדווח על כל התהליך.

ציון שמע: אנו מבקשים לחייב את הנהלת הבנק, את משרד האוצר ובנק ישראל, ליידע אותנו לגבי כל הליך הנוגע לזכויות העובדים.

רענן כהן: אני מבטיח כי אנו נקיים ישיבה מאורגנת עם כל העובדים.

רענן כהן: איננו מתכוונים לבצע צעד ללא ידיעת העובדים.

יעקב ליצמן: ציון, לוועדת כספים אין יכולת לחייב את הממשלה בעשיית צעד כזה.

יעקב ליצמן: אנו יכולים רק להמליץ על כך.

יעקב ליצמן: אנו נמליץ לשתף את העובדים, וכן נמליץ שלא ייעשה דבר ללא הסכמתם של העובדים.

ציון שמע: כאשר נודע לנו דבר מצבו של הבנק הודענו להנהלה כי אנו נעשה הכל כדי לשמור על יציבותו של הבנק.

ציון שמע: ההנהלה התחייבה לנהל איתנו משא ומתן אינטנסיבי כדי לעגן את זכויות העובדים.

ציון שמע: אנו לא נסכים שההנהלה לא תעמוד בהתחייבות הזו שלה.

יעקב ליצמן: לאחר המקרה בבנק למסחר, נגיד הבנקים אמר כי בודקים בנקים קטנים נוספים, וכי כל אדם צריך לבדוק טוב מאוד את מצב הבנק כאשר הוא מחליט להפקיד את כספו בבנק קטן.

יעקב ליצמן: האם זו היתה כוונתו?

יצחק טל: אני חושב כי הציטוט לא היה מדויק.

יצחק טל: אני בטוח כי הוא לא דיבר על בנק ספציפי.

יעקב ליצמן: הוא אמר כי בנק ישראל בודק את התפקוד של עוד מספר בנקים קטנים מעבר לבנק למסחר.

יצחק טל: לא ידוע לי שהנגיד אמר כי הוא בודק עוד מספר בנקים קטנים.

ציון שמע: אנו השקענו מחשבה רבה לגבי המבנה של מערכת הבנקאות בישראל.

ציון שמע: אני לא חושב כי בישראל צריכה להיות בנקאות של שלושה או ארבעה בנקים גדולים.

ציון שמע: המבנה הנוכחי של הבנקאות בישראל נותן ביטוי נכון ללקוחות ולתחרות בין הבנקים.

ציון שמע: לדעתי, עלול להיגרם נזק למדינת ישראל ולעובדי הבנקים, אם תרוכז כל הבנקאות בישראל לשלוש קבוצות גדולות שתהיינה בידי בעלי שליטה פרטית.

ציון שמע: בשל כך אסור לנו לומר כי אין הצדקה לקיומם של בנקים קטנים.

ציון שמע: אמנם צריך לדאוג שיהיה פיקוח נכון, אך יש מקום לכל הבנקים הקטנים בישראל.

רענן כהן: אני חושב כי הדרך הטובה ביותר במציאות הקיימת היא לחפש דרך בכדי להביא לידי מיזוג.

רענן כהן: אני חושב כי ההפסדים יהיו קטנים יותר אם הבנק הזה ימוזג עם בנק אחר, במקום צעד של מכירה.

רענן כהן: כך תהיה יותר יציבות ותחרות ופחות הפסד.

רענן כהן: אני חושב כי צריך לבדוק האם האופציה הזו אפשרית.

יעקב ליצמן: הוועדה תמשיך לעקוב אחרי פיקוח הבנקים, וכן תמשיך לבדוק את מצבו של הבנק לפיתוח מסחר ותעשייה.

יעקב ליצמן: אנו חייבים לברך את הממשלה על שהתערבה אתמול ויצאה להגנת הבנק והלקוחות.

יעקב ליצמן: אנו בעד כי זכויות עובדי הבנקים יישמרו, וכי הם יהיו מעורבים בצורה שוטפת בכל הליך אותו עובר הבנק.

יעקב ליצמן: הבוקר פניתי למבקר המדינה, ואמרתי לו כי אני חושב כי יש מקום לבדוק את המשבר הזה.

יעקב ליצמן: אני חושב כי צריך לבדוק מה היה קורה אם הדיון שנערך אתמול היה נערך לפני שבועיים, וכן כמה זמן ידעו על חיסולו של הבנק לפני היכנסו של רענן כהן לתפקידו בבנק.

יעקב ליצמן: בנוסף אני רוצה לחזק את רענן כהן, ולומר כי אינני מערער על כך שהוא עשה את ההסכם בתום לב.

יעקב ליצמן: ולסיום אני חושב כי צריך לבדוק גם את שיקול הדעת של בנק ישראל.

יעקב ליצמן: העברות תקציביות

יעקב ליצמן: אנו נדון כעת בהעברות תקציביות.

יעקב ליצמן: אנו נתחיל עם הודעה 16011.

שרון גמבשו: אנו מדברים על העברה תקציבית של 89 מיליון שקלים, עודפים מחויבים בסעיף הוצאות חירום אזרחיות, פיקוד העורף האזרחי.

יעקב ליצמן: מה משמעותה של המילה גאות?

שרון גמבשו: זהו קוד צבאי לתוכנית מיגון בישע.

עופר חוגי: כמה מתוך הסכום הזה בוצע?

שרון גמבשו: כאשר מדברים על עודף מחויב, הכוונה היא כי הכל בוצע.

שרון גמבשו: זה מחויב מול התקשרויות שבוצעו בשנת 2001.

שרון גמבשו: היות ולא הספיקו להוציא את הכסף, אנו גלגלנו את זה בעודפים ועכשיו הכסף מועבר.

יעקב ליצמן: מדוע לזק"א לא מגיע מיגון רכב?

שרון גמבשו: את זה צריך לשאול את פיקוד העורף.

שרון גמבשו: אני אבדוק את העניין הזה.

סמדר אלחנני: לקחתי את דו"ח ביצוע התקציב לשנת 2001 בו מסומנים העודפים.

סמדר אלחנני: לסעיף 1602 היה תקציב 174, ביצוע 128.

סמדר אלחנני: הם ביצעו רק 73% מהתקציב ונשארו עם עודף, אך העודף הוא רק 46 ולא 61.

שרון גמבשו: בספר שאת מחזיקה מופיעה תוכנית התקציב המקורית.

שרון גמבשו: אנו במהלך השנה העברנו עוד כספים לפיקוד העורף.

שרון גמבשו: תקציב פיקוד העורף בסוף שנת 2001 היה למעלה מ250- מיליון שקלים.

שרון גמבשו: העודף עמד על כ170- מיליון שקל.

שרון גמבשו: הוחלט להעביר בשלב זה מהעודפים המחויבים רק כ50%-.

שרון גמבשו: הנתונים והעודפים הם על פי ניתוחי ביצוע של החשב הכללי.

יעקב ליצמן: השאלה של סמדר שווה בדיקה והסבר.

יעקב ליצמן: חה"כ אבשלום וילן ביקש כי ההסבר יוגש בכתב.

יעקב ליצמן: בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו נעבור לפנייה מספר 286.

יעקב ליצמן: מדובר על 11 מיליון שקל לפיתוח למחקר ובריאות.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: 0 אנו עוברים לפנייה מספר 284.

יעקב ליצמן: מדובר על הגנות ים המלח.

עופר חוגי: הפנייה הזו הועלתה גם בחוק ההסדרים.

אלעד תמרי: חוק ההסדרים גם דורש תקציב.

אלעד תמרי: כדי שאפשר יהיה להתחייב על כל הפרוייקט גם לשנה הבאה, צריך להסדיר את ההרשאה ולהעמיד אותה על סך 18 מיליון שקל.

עופר חוגי: האם המלונות שילמו את חלקם?

אלעד תמרי: במסגרת ההסכם אנו מוציאים להם הודעת גבייה.

יעקב ליצמן: אני רוצה שנצביע על סעיף 284.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לפנייה 289 של משרד השיכון.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים להודעה מספר 34041, תשתיות לאומיות.

בלוז קונסטנטי: מדובר על העברת 7,698 אלפי שקלים בתקציב משרד התשתיות הלאומיות.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הסעיף.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים להודעה מספר 23013, של שירות התעסוקה.

אביחי: במסגרת המעבר לפנסיה צוברת בשירות המדינה, יש לנו תוספת של מאות עובדים ממשרדי ממשלה ובכלל זה מאה עובדים לשירות התעסוקה.

אביחי: מדובר על פריסה של שלוש שנים.

אביחי: אנו מדברים על עובדים שהועסקו בעבודה בלתי צמיתה 16 שנים, ובהתאם להסכם הם הועברו לתקן.

עופר חוגי: האם זה לא נוגד את החוק?

עופר חוגי: אתה הרי מוסיף תקנים נוספים.

אביחי: בשל כך אני מגיע לאשר זאת פה.

אביחי: מדובר על העברה מהרזרבה הכללית.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה 76011 של משרד התעשייה והמסחר.

אמיר אסרף: מדובר על העברה של עודפים מחויבים למחשוב.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה מספר 55011

דניאל לימור: מדובר על העברת עודפים בסך 13 מיליון שקלים לתקציב משרדו של שר האוצר וזרועותיו, מכס, אוצר ראשי, מס הכנסה ושע"מ.

דניאל לימור: מדובר על עודפים שהמשרד התחייב עליהם.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה מספר 08026.

דניאל לימור: זה כבר אושר לפני שלושה שבועות, איני מבין מדוע זה מופיע כאן שוב.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה מספר 38022.

אמיר אסרף: גם כאן מדובר על עודפים מחויבים, שרובם מיועדים לקרן קידום השיווק, וחלקם לפיתוח הון אנושי.

עופר חוגי: מהו הסעיף המדבר על אפוטרופוס הכללי?

אמיר אסרף: האפוטרופוס הכללי מעביר פעם בשנה בין 300 ל800- אלף שקל לכל מיני גופים המבקשים זאת ממנו.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה מספר 78009.

אלעד תמרי: ישנו סכסוך משפטי עתיק יומין בין מדינת ישראל לרשת מלונות ישרוטל, בנוגע לפיתוח תיירותי שהתבצע באזור מלונות ישרוטל ונגמר בטיילת הצפונית באילת.

אלעד תמרי: רשת ישרוטל טענה כי הפיתוח לא נעשה ברמה מספקת לפי ההתחייבות, והמדינה טענה אחרת.

אלעד תמרי: הגיעו על הסכם פשרה המדבר על פיתוח תשתיות ציבוריות שלא קשורות ישירות לרשת ישרוטל.

אלעד תמרי: השנה מדובר על שני מיליון שקל, אך הפרוייקט יעלה יותר, שמונה מיליון שקל לערך.

עופר חוגי: אני מעוניין לקבל את ההסכם.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה מספר 05026.

דניאל לימור: מדובר על עודפים במס הכנסה, מכס, שע"מ שמועברים לנושאים שונים כמו, הקדמת מימון לתשלום לארנונה.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה מספר 19012 של משרד המדע.

דניאל לימור: מדובר על שינוי פנימי שנועד לתגבור שימור אתרים.

דניאל לימור: מדובר על 6 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אני מציע כי נעבור לבקשה מספר 08019 של משרד המשפטים.

דניאל לימור: הסעיף מדבר על פיילוט לתוכנית ניסיונית בבית דין לעבודה בחיפה.

דניאל לימור: המטרה היא ליישב סכסוכים לפני שזה מגיע לשלב של משפט.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה מספר 83016.

דניאל לימור: מדובר בפניית עודפים, בסעיף 83, סעיף אוצרים.

דניאל לימור: מדובר על העברת עודפים לצורך תשלום עבור הסדרי הפנסיה לעובדי החברה.

יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין אנו עוברים לבקשה מספר 36012 של משרד התעשייה והמסחר.

אמיר אסרף: מדובר על עודפים מחויבים בתקציב השוטף של משרד התעשייה והמסחר.

אמיר אסרף: היו”ר יעקב ליצמן: אני מציע כי נצביע על הבקשה.

אמיר אסרף: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין תודה רבה, הישיבה נעולה.